Apatitt

{{Infoboks mineral
| namn        = Apatittgruppa
| kategori    = Fosfatmineral
| bilete       = Apatite Canada.jpg
| formel     = Ca5(PO4)3(F,Cl,OH)
| strunz      = 08.BN.05
| farge       = Gjennomsiktig til gjennomskineleg, vanlegvis grøn, mindre vanleg fargelaus, gul, blå til fiolett, rosa, brun.Gemological Institute of America, GIA Gem Reference Guide 1995, ISBN 0-87311-019-6
| form       = Søyleforma, prismatiske krystallar, massiv, kompakt eller korna
| system      = Heksagonal dipyramideforma (6/m)Apatite. Webmineral
| tvilling    =
| kløyv    = [0001] utydeleg, [1010] utydeleg
| brot    = Muslig til ujamn
| mohs        = 5 (definerande mineral)
| glans      = glasaktig til underharpiksaktig
| polert      = glasaktig
| bryting  = 1.634–1.638 (+0.012, −0.006)
| optisk = dobbeltbrytande, einaksa negativ
| dobbeltbryting = 0.002–0.008
| dispersjon  = 0.013
| pleokroisme = Blå steinar – kraftig, blå og gul til fargelaus. Andre fargar er svak til særs svak.
| fluoresererns= Gule steinar – lillaaktig-rosa, som er sterkare i langbølgjer; blå steinar' – blå til lyseblå i både lang- og kortbølgjer; grøne steinar – grønaktig-gul, som er kraftigare i langbølgjer; fiolette steinar – grønaktig-gul i langbølgjer, lyselilla i kortbølgjer.
| strekfarge      = Kvit
| vekt     = 3.16–3.22
| transparens = Gjennomsiktig til gjennomskineleg
}}
Apatitt er ei mineralgruppe som omfattar dei mest alminnelege fosfatminerala som finst i små mengder i nesten alle magmatiske bergartar, i dei fleste metamorfe bergartar, og utgjer hovudbestanddelen av einskilde sedimentære bergartar, som fosforitt. Apatitt opptrer som heksagonale krystall eller i massiv form og kan ha mange ulike fargar. Hardleiken er 5. Vanleg apatitt eller fluorapatitt har samansetnaden Ca5(PO4)3F, men apatittgruppa omfattar òg ei rekkje andre mineral med til dels komplisert kjemisk samansetnad. Dei viktigaste apatittane forutan fluorapatitt er hydroksylapatitt og klorapatitt (monoklin symmetri). Britholitt inneheld større mengder lantanoidar og silisium. Karbonat-fluorapatitt (tidlegare francolitt) og karbonat-hydroksylapatitt (tidlegare dahllitt) er ikkje lengre godkjende som eigne mineral, men er variantar av fluorapatitt og hydroksylapatitt. Apatitt spelar ei stor rolle som fosforkilde for plantene, både ved forvitring og som råmateriale for framstilling av kunstgjødsel (fosforgjødsel). Òg verdifulle lantanoider, t.d. europium, kan utvinnast av apatitt.

Tidlegare var det Sør-Noreg drift på gonger av apatitt, særleg ved Ødegården i Bamble, produksjon opp til 10 000 tonn i året. Store apatittleier blir drive på Kolahalvøya i Russland, der Norsk Hydro er involvert. Den viktigaste fosfatproduksjon kjem likevel frå sedimentære fosforittleier i USA og Nord-Afrika.

Til apatitt-gruppa høyrer òg pyromorfitt, mimetesitt og vanadinitt (sjå pyromorfitt).

Namnet apatitt er av gresk apate'', som tyder 'bedrag' og -itt, då mineralet er lett å ta feil av.

Kjelder
Raade, Gunnar. Apatitt (24. februar 2012). I Store norske leksikon. Henta 13. februar 2014.

Bakgrunnsstoff

kategori:Kalsiummineral
kategori:Fosfatmineral
kategori:Edelsteinar
kategori:Piezoelektriske stoff
kategori:Heksagonale mineral