Danmarks Tekniske Universitet

Den Polytekniske Læreanstalt, Danmarks Tekniske Universitet (i dagleg tale Danmarks Tekniske Universitet eller berre DTU, eng.: Technical University of Denmark) er ein sjølveigd utdannings- forskingsinstitusjon som utdannar sivilingeniørar og diplomingeniørar, samt utfører forsking innan ingeniørvitskap.

 Historie 
mini|venstre|Polyteknisk Læreanstalt i Sølvgade o. 1899
DTU vart oppretta 27. januar 1829 av fysikaren H.C. Ørsted under namnet Den Polytekniske Læreanstalt, som i starten hørte til Københavns Universitet. Tilbodet var berre to utdanningar som ingeniør i starten, nemleg anvendt naturvidenskab (i dag kjemiretninga) og mekanik (i dag produksjon og konstruksjon/maskin).

Inntil 1889 hadde læreanstalten lokalar i Studiestræde, deretter i J.D. Herholdt sitt kompleks i Sølvgade ved Botanisk Have som i 1930 vart utvida med eit anlegg i Øster Voldgade ved arkitekt C.O. Gjerløv-Knudsen. Plassen vart for trong, så i perioden 1962–1974 flytta ein til Lundtoftesletten ved Lyngby.

Namnet Danmarks Tekniske Højskole (DTH) vart første gong offisielt nytta i 1933 og skifta i 1994 til Den Polytekniske Læreanstalt Danmarks Tekniske Universitet som i dagleg tale vert forkorta til Danmarks Tekniske Universitet eller berre initialane DTU.

I 1957 starta ein Danmarks Ingeniørakademi (DIA), då utdanningskapasiteten til sivilingeniør var for låg og introduserte dermed akademiingeniørutdannelsen, utdanning, som seinare er vorte til diplomingeniørutdanning.

I 1995 vart DTH/DTU slått saman med Danmarks Ingeniørakademi og Helsingør Teknikum og seinare vart DTU i 1997 utvida med Ingeniørhøjskolen Sydsjælland.

Den 1. januar 2007 vart DTU fusjonert med dei fem sektorforskingsinstusjonane:
 forskningscenter Risø – forsette ei tid som sjølvstendig eining. 
 Danmarks Fødevareforsking – omdanna til to institutt.
 Danmarks Rumcenter – vart saman med romforskingsdelen av Ørsted•DTU til eit nytt institutt.
 Danmarks Fiskeriundersøgelser – omdanna til eit institutt.
 Danmarks Transportforsking – omdanna til eit institutt.

På Times Higher Education Supplement (THES) si rangeringsliste i 2007 over universiteta i verda kom DTU inn som nummer 130 etter Århus Universitet (nr. 114) og Københavns Universitet (nr. 93).Sara Rosendal, «DTU tager tigerspring på listen over verdens bedste universiteter» , ing.dk, 9. november 2007.
I 2008 sette Times Higher Education DTU på 20. plassen over dei førande ingeniørvitskaplege institusjonar basert på siteringsfrekvens, svarande til ein  tredjeplass i Europa etter Max Planck-selskapet og ETH Zürich.

 Storleik 
DTU har kring 7 000 studentar, omtrent 700 ph.d.-studentar og tar opp omkring 700 utanlandske studentar per år på engelskspråklege utdanningar. Talet på tilsette ligg rundt 4 200.

I 2008/9 var opptaket på 1 144 nye studentar.

DTU sin campus er oppdelt i fire kvadrantar, som i eit koordinatsystem. Dei fire kvadranter er tildelt ein av dei fire hovudretningane innan ingeniørkunsten; bygg, kjemi, elektronikk og maskin.

 1. kvadrant huser primært bygningsretninga, miljøretninga, trafikkretninga og administrasjonsbygningen.
 2. kvadrant husar primært kjemiretninga, bioretninga og ein sportsplass.
 3. kvadrant husar primært elektronikkretninga, fysikk, informatikk og matematikk i tillegg til kollegiar.
 4. kvadrant husar primært maskin- og designretninga, dessutan kollegier, DøgnNetto, Campus Service (tidl. Teknisk Forvaltning) og kraftvarmeverk.

 Institutt 
Universitetet sine kjerneområde, det vil sei utdanning, forsking, innovasjon og myndighetsbetjening, vert ivaretatt av institutta innanfor kvart av deira faglege felt. DTU har (januar 2008) 22 institutt. Den 1. januar 2008 gjennomførte DTU ei omdøyping av alle institutt for å framstå som eit samla universitet etter samanslåinga i 2007.

 Institut for Systembiologi (DTU Systembiologi)
 Institut for Byggeri og Anlæg (DTU Byg)
 Institut for Kommunikation, Optik og Materialer (DTU Fotonik )
 Institut for Transport (DTU Transport)
 Institut for Akvatiske Ressourcer (DTU Aqua)
 Fødevareinstituttet (DTU Fødevareinstituttet)
 Institut for Fysik (DTU Fysik)
 Institut for Informatik og Matematisk Modellering (DTU Informatik)
 Institut for Planlægning, Innovation og Ledelse (DTU Management)
 Institut for Kemi (DTU Kemi)
 Institut for Kemiteknik (DTU Kemiteknik)
 Institut for Matematik (DTU Matematik)
 Institut for Mekanisk Teknologi (DTU Mekanik)
 Institut for Mikro- og Nanoteknologi (DTU Nanotek)
 Institut for Vand og Miljø (DTU Miljø)
 Veterinærinstituttet (DTU Veterinærinstituttet)
 Institut for Elektroteknologi (DTU Elektro)
 Danmarks Rumcenter|Institut for Rumforsking og -teknologi (DTU Space)
 Risø DTU|Nationallaboratoriet for bæredygtig energi (Risø DTU)
 Center for Elektronnanoskopi (DTU Cen)
 Danchip (DTU Danchip)
 Danmarks Tekniske Informationscenter (DTU Bibliotek)

 Utdanning 

 Diplomingeniørutdanningar 
 Arktisk teknologi
 Bygning
 By og bygg
 Elektro
 IT
 Kjemi- og bioteknologi
 Maskin
 Teknologi og økonomi
 Trafik og transport

 Sivilingeniørretningar 
 Bachelor 
 Bioteknologi
 Byggeteknologi
 Design og innovasjon
 Elektroteknologi
 Fysikk og nanoteknologi
 Kjemi og teknologi
 Kommunikasjonsteknologi
 Matematikk og teknologi
 Medisin og teknologi
 Miljøteknologi
 Produksjon og konstruksjon
 Softwareteknologi
 Sunnhet og produksjon

 Æresdoktorar 
Blant æresdoktorane er: 
 Niels Bohr, 1929 
 Haldor Topsøe, 31. januar 1969
 Ove Nyquist Arup, 17. mai 1974
 Viggo Kjær, 17. mai 1974
 Anders Hald, 6. mai 1983
 Villum Kann Rasmussen, 3. mai 1991
 Craig R. Barrett, 2. mai 2003
 Cleve Moler, 30. april 2004
 Bengt Kasemo, 29. april 2005

Æresdoktorgraden er tildelt kring 200 personar gjennom historia til universitetet.

Kjelder

Denne artikkelen bygger på «Danmarks Tekniske Universitet» frå ,  den 7. april 2013. 
 oppgav desse kjeldene:



 Bakgrunnsstoff 

 Heimeside
 Dr. techn. tildelingar siden 1918
 Æresdoktorar sidan 1921
 Polyteknisk Forening (Polyteknisk Forening – Studenterforeningen ved DTU)

Tekniske Universitet
Kategori:Skipingar i 1829
Kategori:1829 i Danmark