Kunstlag

Eit kunstlag eller ei kunstforeining er ein lokal frivillig medlemsorganisasjon som har som føremål å formidle kunst og auke interessa for biletkunst og kunsthandverk innanfor sitt geografiske område. Foreininga skipar til utstillingar, og arrangerer ofte kunstfaglege føredrag, kurs og anna aktivitet, som til dømes formidling av kunst til born og ungdom.

Alle som interesserer seg for kunst og kunstformidling kan verte medlem i ei kunstforeining ved å betale medlemskontingenten. Drifta er i hovudsak basert på at medlemene frivillig tek på seg å arbeide for foreininga utan løn, men rundt 20 av kunstforeiningane i Noreg har ein eller fleire tilsette. Felles for alle kunstforeiningane og kunstlaga, store som små, er at dei driv ikkje-kommersiell verksemd. Ynsket om å formidle kunst ligger til grunn, ikkje å tene pengar. Eventuelle inntekter og overskot frå sal av kunst, vert brukt til å vise utstillingar med mindre salspotensial, eller til å kjøpe inn kunst til eigne kunstsamlingar.

 Drift og organisasjonsform 
Kunstforeininga vert leia av eit styre som medlemmene vel på årsmøtet.

Kunstforeiningane er ein viktig del av grunnmuren i kunstformidlinga i Noreg. Mange stader i landet er det langt til næraste kunstmuseum eller galleri, og ein stor del av publikum får difor sitt første møte med den visuelle kunsten i ei kunstforeining. Organisasjonen Norske Kunstforeninger, som er paraplyorganisasjon for 162 kunstforeiningar, kunstlag og kunsthallar, arbeider med kompetanseheving og organisasjonsutvikling i kunstforeiningsnettverket, og legg til rette for at foreiningane kan verte profesjonelle visningsstader for kunst. 

Mange kunstforeiningar tek eit spesielt ansvar for å gje lokale og regionale kunstnarar høve til å få arbeida sine utstilte og selt. Kunstforeiningane kan vere eit springbrett for unge, uetablerte kunstnarar til å gjere seg kjent og skaffe seg ein posisjon – mange kjende norske kunstnarar har debutert i ei kunstforeining. Men dei større kunstforeiningane viser primært utstillingar av anerkjende norske og internasjonale samtidskunstnarar. Dei siste åra har nokre av dei større kunstforeiningane skifta namn til kunsthall, men dei er framleis organisert som kunstforeiningar. Kunsthallar produserer og kuraterer i større grad eigne utstillingar, og dei er ofte meir internasjonalt retta.

Mange kunstforeiningar mottek stønad frå kommune og fylkeskommune, i tillegg til at ein handfull får driftsstønad frå staten. Andre kunstforeiningar mottek ikkje faste offentlege tilskot, og må basere drifta på medlemskontingent, prosjektmidlar, dugnadsarbeid, eventuelle sponsormidlar og salsinntekter frå utstillingar. Nokre eig eigne utstillingslokale, nokre har gratis lokale gjennom kommunen, medan andre leiger utstillingslokale i kulturhus, museum og anna.

Dei fleste av kunstforeiningane og kunstlaga i Noreg er medlemmer i paraplyorganisasjonen Norske Kunstforeninger. Samla har dei 170 foreiningane om lag 30 000 medlemmer. Rundt 600 000 besøkjer årleg dei vel 1000 utstillingane som vert arrangert i kunstforeiningane.Medlemsundersøking gjennomført av Perduco i 2011 , norskekunstforeninger.no Kunstforeiningane i Nordland, Troms og Finnmark er i tillegg organiserte i organisasjonen Se kunst i Nord-Norge.

Historikk
Dei første kunstforeiningane i Noreg vart stifta på 1830-tallet, etter inspirasjon frå kunstforeiningane i Tyskland. Det var den norske kunstnaren J. C. Dahl som tok med seg ideen om kunstforeiningar heim til Noreg, etter å ha sett oppbløminga av kunstforeiningar i Tyskland. Iveren til Dahl var ein avgjerande faktor for opprettinga av dei første kunstforeiningane i landet; Christiania Kunstforening (no Oslo Kunstforening) i 1836 og Bergens Kunstforening (no Bergen Kunsthall) i 1838. Til samanlikning vart den første offentlege visingsstaden for kunst, Nasjonalgalleriet, først oppretta i 1842.  

I vedtektene til dei første norske kunstforeiningane heitte det at dei hadde som føremål å vekkje kjærleik for biletkunst, og arbeide for å fremje norsk kunst. Medlemmene betalte kontingent, arrangerte utstillingar og medlemslotteri. Kunstforeiningane var opne for alle som ynskte medlemskap. 

I perioden 1836–1900 vart det etablert kunstforeiningar i dei fleste gamle og store norske byane; Trondhjems Kunstforening (1845), Stavanger Kunstforening (1865, No Kunsthall Stavanger), Drammen Kunstforening (1867), Arendal Kunstforening (1873), Fredrikstad Kunstforening (1875), Christianssands Kunstforening (1881, no Kristiansand Kunsthall) og Kristiansund Kunstforening (1883). På byrjinga av 1900-talet og fram til krigsutbrotet i 1940 heldt denne utviklinga fram med nye kunstforeiningar som Aalesunds Kunstforening (1906), Skiens Kunstforening (1910), Haugesund Kunstforening (1913) og Tromsø Kunstforening (1924). Ofte var kunstnarar og borgarskapet i byane sentrale i stiftinga av kunstforeiningane. Utover på 1940–50-talet vart det også etablert kunstforeiningar i mange av dei mindre byane. Det aller første kunstlaget i bygde-Noreg vart etablert i Volda allereie i 1937. På slutten av 1960-talet ser ein starten på det som skal verte ein kunstforeiningsboom på 1970- og 1980-talet – i desse to tiåra dukkar det stadig opp nye kunstforeiningar, dei aller fleste av desse på mindre tettstader i distrikta. Initiativet til desse kom ofte frå lokale kunstnarar og andre kunstinteresserte innbyggjarar. Utover på 1990- og 2000-talet dabbar tilveksten av nye kunstforeiningar av, men det vert framleis etablert nye kunstforeiningar i Noreg. 

Fleire kunstforeiningar har over tid bygd opp store kunstsamlingar. Enkelte av desse kunstsamlingane utgjorde seinare grunnlaget for opprettinga av regionale kunstmuseum som Sørlandets Kunstmuseum, Trondheim Kunstmuseum, Haugesund Billedgalleri og Stavanger Kunstmuseum. 

Det har skjedd mykje frå dei første kunstforeiningane vart etablert på 1830-talet og fram til våre dagar, men hovudmålet for kunstforeiningane har heile tida vore å vise kunst til publikum.  

Kunstforeiningar i Noreg
Det er kunstforeiningar/kunstlag i mange norske byar og tettstader. Lista viser 135 kunstforeiningar og kunstlag sortert etter stiftingsår.Stiftingsårstala er henta frå Brønnøysundregistra

  Namn
  Stiftingsårstal

   Oslo Kunstforening
  1836

   Bergens Kunstforening (no Bergen Kunsthall)
  1838

   Trondhjems Kunstforening
  1845

   Stavanger Kunstforening (no Kunsthall Stavanger)
  1865

   Drammen Kunstforening
  1867

   Arendal Kunstforening
  1873

   Fredrikstad Kunstforening
  1875

   Christianssands Kunstforening (no Kristiansand Kunsthall)                                      
  1881

   Kristiansund Kunstforening
  1883

   Aalesunds Kunstforening
  1906

   Skiens Kunstforening
  1910

   Haugesund Kunstforening
  1913

   Tromsø Kunstforening
  1924

   Sarpsborg Kunstforening
  1931

   Sandefjord Kunstforening
  1933

   Kragerø Kunstforening
  1935

   Volda kunstlag (no Volda og Ørsta kunstlag)
  1937

   Mandal Kunstforening
  1939

   Ørsta Kunstlag (no Volda og Ørsta kunstlag)
  1941

   Horten og Borre Kunstforening
  1941

   Gjøvik Kunstforening
  1944

   Moss Kunstforening
  1944

   Ulstein Kunstlag
  1944

   Bodø Kunstforening
  1945

   Halden Kunstforening
  1946

   Namsos Kunstforening
  1946

   Elverum Kunstforening
  1947

   Hamar Kunstforening
  1947

   Oppdal Kunstlag
  1947

   Narvik Kunstforening
  1948

   Farsund Kunstforening
  1952

   Modum Kunstforening
  1952

   Voss Kunstlag
  1952

   Heimdal Kunstforening
  1953

   Bryne Kunstforening
  1955

   Drøbak Kunstforening
  1955

   Sandnes Kunstforening
  1955

   Porsgrunn Kunstforening (no Kunsthall Grenland)
  1957

   Kongsberg Kunstforening
  1961

   Vadsø Kunstforening
  1966

   Alta kunstforening
  1967

   Hammerfest Kunstforening
  1967

   Odda Kunstforening
  1968

   Mosjøen Kunstforening
  1968

   Rana Kunstforening
  1968

   Seljord Kunstforening
  1968

   Ski Kunstforening
  1968

   Harstad Kunstforening
  1969

   Asker kunstforening
  1970

   Nittedal Kunstforening
  1970

   Valdres Kunstforening
  1970

   Ål Kunstforening
  1970

   Hadsel Kunstforening
  1971

   Svolvær Kunstforening
  1971

   Ås Kunstforening
  1971

   Lørenskog kunstforening
  1972

   Nesodden Kunstforening
  1972

   Ullensaker kunstforening
  1973

   Grimstad Kunstforening
  1974

   Orkdal Kunstforening
  1974

   Røros Kunstlag
  1974

   Sunnfjord Kunstlag
  1975

   Ørland/Bjugn Kunstforening
  1975

   Rakkestad kunstforening
  1976

   Steinkjer Kunstforening
  1976

   Vestvågøy Kunstforening
  1976

   Gran Kunstforening
  1977

   Herøy Kunstlag
  1977

   Kvam Kunstlag
  1977

   Levanger kunstforening
  1977

   Hjelmeland Kunstlag
  1978

   Kongsvinger Kunstforening
  1978

   Nøtterøy Kunstforum
  1978

   Ryfylke Kunstlag
  1978

   Aurskog-Høland Kunstforening
  1979

   Fet Kunstforening
  1979

   Høyanger Kunstlag
  1979

   Rælingen Kunstforening
  1979

   Saltdal Kunstforening
  1979

   Vestby Kunstforening
  1979

   Vindafjord Kunstlag
  1979

   Groruddalen Kunstforening
  1980

   Nes Kunstforening
  1980

   Skaun Kunstforening
  1980

   Søgne Kunstlag
  1980

   Østensjø Kunstforening
  1980

   Lillesand Kunstforening
  1981

   Oppegård Kunstforening
  1981

   Rissa Kunstforening
  1981

   Haram Kunstlag
  1982

   Trysil Kunstforening
  1982

   Karmøy Kunstforening
  1983

   Åsnes Kunstforening
  1983

   Aukra Kunstlag
  1984

   Enebakk Kunstforening
  1984

   Tingvoll Kunstlag
  1984

   Eidsberg Kunstforening
  1985

   Luster Kunstlag
  1985

   Melhus Kunstforening
  1985

   Måløy Kunstlag
  1985

   Neadalen Kunstforening
  1985

   AKFO
  1987

   Kunstforeningen Verdens Ende
  1987

   Råde Kunstforening
  1987

   Skedsmo Kunstforening
  1987

   Lier Kunstforening
  1988

   Stjørdal Kunstforening
  1988

   Balestrand Kunstlag
  1989

   Gol Kunstforening
  1990

   Larvik Kunstforening
  1990

   Suldal Kunstlag
  1990

   Tysvær Kunstlag
  1990

   Rennesøy Kunstlag
  1992

   Sør-Odal Kunstforening
  1992

   Bærum Kunstforening
  1993

   Tynset Kunstlag
  1994

   Aure Kunstlag
  1995

   Flå Kunstforening
  1995

   Hurum Kunstlag
  1995

   Meråker Kunstforening
  1995

   Bømlo Kunstlag
  1996

   Stord Kunstlag
  1996

   Sykkylven Kunstlag
  1996

   Tinn kunstforening
  1996

   Kviteseid Kunstforening
  1998

   Nedre Eiker Kunstforening
  1999

   Sørum Kunstforening
  2000

   Øksnes Kunstforening
  2001

   Åsane Kunstforening
  2001

   Hvaler Kunstforening
  2002

   Solund Kunstlag
  2002

   Dovre og Lesja kunstforening
  2009

   Kjøllefjord Kunstforening
  2010

   Osterøy Kunstlag
  2010

   Austevoll kunstforening
  2013

   Frøya kunstforening
  2013 

 Kjelder 

Bakgrunnsstoff
Internettsida til Norske Kunstforeninger: Hva er en kunstforening?
Kategori:Kulturorganisasjonar