Laukslekta

Laukslekta (Allium) er ei slekt i påskeliljefamilien (Amaryllidaceae) med over 600 arter i Europa, Midt-Austen, Sentral-Asia, Aust-Asia og Nord-Amerika. Artene er fleirårige urter, som dannar knollar. Alle har laukaktig lukt og smak. I APG III-systemet er slekta ein del av underfamilien Alliaceae og utgjer ein eigen tribus i denne.

Ei rekkje andre planter frå denne slekta blir brukte i matlaging, til dømes lauken til vanleg lauk og kvitlauk og stilken frå purrelauk og graslauk.

Laukane kan vere einslege eller samla i klyngje, og dei deler seg kvart år anten ved rothalsen eller langs jordstengelen. Det ytre skalet er brunt eller grått, glatt og seigt, medan dei indre skala er hinneaktige. Blada visnar jamnast ned ved frømogninga, men elles dannar dei ein varig, grunnstilt bunt på 1-12 stk. Blada er vanlegvis lineforma, fura eller flate og rette eller seglforma. Blomstrane sit i skjermar som blomstrar innanfrå og utover. Ofte er dei supplerte med eller har berre yngleknoppar. Blomstrane er opprette, overhengjande eller hengjande med 6 blomsterblad i to krinsar. Frukta er kapselliknande med fleire svarte frø.

Nokre artar
Ei rekkje artar er registrerte i naturen i Noreg:
 Vill-lauk (A. oleraceum), livskraftig (LC)
 Strandlauk (A. vineale), livskraftig (LC)
 Roselauk (A. carinatum), framandart, låg risiko (LO) i Framandartslista 2023
 Bendellauk (A. scorodoprasum), nær truga (NT) i Raudlista 2021
 Pipelauk (A. fistulosum), sterkt truga (EN)
 Kepalauk, lauk, vanleg lauk (A. cepa), framandart, tradisjonell produksjonsart, ikkje risikovurdert
 Sjalottlauk (A. cepa var. aggregatum), varietet
 Graslauk (A. schoenoprasum), livskraftig (LC), med underartane
 Nominatunderarten matgraslauk (A. schoenoprasum ssp. schoenoprasum), framandart, svært høg risiko (SE)
 Sibirgraslauk (A. schoenoprasum ssp. boreale), livskraftig (LC)
 Kantlauk (A. lusitanicum), sterkt truga (EN)
 Ramslauk (A. ursinum), nær truga (NT)
 Sigerslauk (A. victorialis), framandart, potensielt høg risiko (PH)
 Kirgislauk (A. hollandicum), framandart, låg risiko (LO)
 Villpurre (A. ampeloprasum), framandart, tradisjonell produksjonsart, ikkje risikovurdert
 Elefantkvitlauk (A. ampeloprasum var. ampeloprasum), varietet
 Kurratlauk (A. ampeloprasum var. kurrat), varietet
 Purre (A. ampeloprasum var. porrum), varietet
 Prydlauk (A. angulosum), framandart, einskildfunn, låg risiko (LO)
 Blålauk (A. caeruleum), framandart, einskildfunn, låg risiko (LO)
 Dogglauk (A. flavum), framandart, einskildfunn, ikkje risikovurdert
 Gullauk (A. moly), framandart, einskildfunn, ikkje risikovurdert
 Snøklokkelauk (A. paradoxum), framandart, låg risiko (LO), dørstokkart
 Luftlauk (A. ×proliferum), framandart, einskildfunn, ikkje risikovurdert
 Kulelauk (A. rotundum), framandart, einskildfunn, ingen kjend risiko (NK)
 Kvitlauk (A. sativum), framandart, einskildfunn, ikkje risikovurdert
 Honninglauk (A. siculum), framandart, einskildfunn, låg risiko (LO)
 Trekantlauk (A. triquetrum), framandart, einskildfunn, ikkje risikovurdert

Andre artar med norske namn der det finst og engelske der dette manglar.
A. acuminatum – tapertip onion, Hooker's onion
A. anceps – twinleaf onion
A. campanulatum – dusky onion
A. canadense – Canadian garlic
A. cernuum – prærielauk
A. chinense – Chinese onion, Chinese scallion, Japanese scallion, Oriental onion
A. giganteum – kjempelauk
A. karataviense – grålauk
A. neapolitanum – white garlic
A. nigrum – black garlic
A. tricoccum – wild leek, ramp, ramps, ramson
A. tuberosum – 
Kjelder

Bakgrunnsstoff
 Sjelden lauk 

Kategori:Påskeliljefamilien
Kategori:Planteslekter
Kategori:Fleirårige plantar