Vitskap i 1824

Vitskapsåret 1824 er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1824.

Hendingar
Niels Henrik Abel publiserte ei avhandling der han beviser at det ikkje finst ei generell løysing på femtegradslikninga ved hjelp av algebraiske operasjonar.
William Sturgeon fann opp elektromagneten.
Augustin Louis Cauchy beviste at Eulers metode konvergerer.
Nicolas Léonard Sadi Carnot analyserte vitskapleg effektiviteten til dampmaskinen.
Joseph Aspdin fekk patent på portlandsement.
Louis Braille, 15 år gammal, utvikla ei blindeskrift med seks punkt.
Jöns Jacob Berzelius identifiserte bor som eit grunnstoff.
Royal Astronomical Societys gullmedalje vart delt ut for første gong.

Prisvinnarar
 Copleymedaljen: John Brinkley, irsk astronom og biskop.
 Rumfordmedaljen: Augustin-Jean Fresnel, fransk fysikar.
 Royal Astronomical Societys gullmedalje: Charles Babbage, Johann Franz Encke

Fødde
 7. februar - William Huggins,  britisk astronom og pioner innan astronomisk spektralanalyse (død )
 16. februar - Peter Kozler, slovakisk kartograf, geograf (død )
 12. mars - Gustav Kirchhoff, tysk fysikar (død )
 13. mai - Abramo Massalongo, italiensk botanikar, paleontolog (død )
 18. mai - Wilhelm Friedrich Benedikt Hofmeister, tysk botanikar (død )
 26. juni - Lord Kelvin (William Thompson), britisk fysikar, matematikar og oppfinnar (død )
 28. juni - Paul Broca, fransk fysikar og antropolog (død )

Døde
 18. november - François Levaillant,  fransk ornitolog (fødd )