Vitskap i 1900

Vitskapsåret 1900 er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1900.

Hendingar
mini|Det første fungerande luftskipet over Bodensee.
Teknologi
Ferdinand von Zeppelin bygde det første fungerande luftskipet. «LZ 1» flaug for første gong over Bodensee den 2. juli 1900.

Fysikk
 Max Planck tok dei første stega mot kvantemekanikken når han postulerte at elektromagnetisk stråling berre vert sendt ut i kvant, som er naudsynt for å forklare svarte lekamar på ein tilfredsstillende måte.
 Johannes Rydberg forfina formelen for spektrallinjene til hydrogen.
 Paul Villard oppdaga gammastråling då han studerte radioaktiviteten til uran.

Matematikk
David Hilbert presenterte lista si over 23 uløyste problem.

Meteorologi
September - Galveston-orkanen 1900 var årsak til dei største naturøydeleggingane i USA-amerikansk historie, særleg i Galveston i delstaten Texas.

mini|Utviklingstre teikna av Ernst Haeckel, som fekk darwinmedaljen i 1900.
Prisvinnarar
Clarkemedaljen: John Murray
Copleymedaljen: Marcellin Berthelot
Darwinmedaljen: Ernst Haeckel
Murchisonmedaljen: Adolf Erik Nordenskiöld
Polhemsprisen: Martin Ekenberg og Johan August Brinell
Wollastonmedaljen: Grove Karl Gilbert

Fødde
 9. mars - Howard Aiken, pioner innan datavitskap.
 19. mars - Frédéric Joliot, fysikar.
 25. april - Wolfgang Ernst Pauli, fysikar.
 26. april - Charles Richter, geofysikar og oppfinnar.
 25. august - Hans Adolf Krebs, lege og biokjemikar.
 26. august - Hellmuth Walter, ingeniør og oppfinnar.

Døde
 13. januar - Peter Waage, norsk kjemikar (fødd ).
 22. januar - David E. Hughes, oppfinnar.
 6. mars - Gottlieb Daimler, oppfinnar.
 1. april - George Jackson Mivart, biolog.