Substantivbøying i grenlandsmålet

Substantivbøyinga i grenlandsmålet liknar sterkt på substantivbøyinga i nynorsk. Substantiva blir bøygde etter fleire ulike mønster, og genuset avgjer kva mønster som er vanlegast.
 Hankjønn 
Substantiv i genuset hankjønn blir bøygde etter tre hovudmønster, M1, M2 og M3; M1 er det mest produktive:
 M1: 
 ¹boːt – ¹boːten – ²boːtær – ²boːtane 'båt'
 ²moːte – ²moːten – ²moːtær – ²moːtane 'måte'
 ²læːrær – ²læːræɳ – ²læːrerær – ²læːrerane 'lærar'
 ¹vinter – ¹vinteɳ – ¹vintrær – ¹vintrane 'vinter'
 M2:
 ¹jest – ¹jesten – ¹jester – ²jestene 'gjest'
 ²kʉnde – ²kʉnden – ²kʉnder – ²kʉndene 'kunde'.
 M3:
 ¹fuːt – ¹fuːten – ¹føtær – ¹føtane 'fot'
 ²bune – ²bunen – ¹bønær – ¹bønane 'bonde'

 Hokjønn 
Substantiv i genuset hankjønn blir bøygde etter tre hovudmønster, F1, F2 og F3; F1 er det mest produktive:
 F1:
 ¹skoːɽ – ¹skoːɽa – ²skoːɽer – ²skoːɽene 'skål'
 ²jente – ²jenta – ²jenter – ²jentene 'jente'
 F2:
 ¹ræim – ¹ræima – ²ræimær – ²ræimane 'reim'
 ²çæriŋ – ²çæriŋa – ²çæriŋær – ²çæriŋane 'kjerring'
 F3:
 ¹tan – ¹tana – ¹tenær – ¹tenane 'tann'
 ¹gɽuː – ¹gɽuːa – ¹gɽøːær – ¹gɽøːane 'glo'
 Inkjekjønn 
Substantiv i genuset hankjønn blir bøygde etter to hovudmønster, N1, N2; N1 er det mest produktive ved sterke substantiv og N2 det einaste mønsteret ved linne substantiv:
 N1:
 ¹fjel – ¹fjele – ¹fjel – ¹fjela 'fjell'
 N2:
 ¹hʉːs – ¹hʉːse – ²hʉːser – ²hʉːsene 'hus'
 ²epɽe – ²epɽe – ²epɽer – ²epɽene 'eple'
I eldre grenlandsmål hadde ein inkjekjønnsord med vokalveksling (Dalene 1953):
 N1x:
 ¹boːn – ¹boːne – ¹buːn – ¹buːna 'barn'

 Bibliografi 
 Dalene, Halvor 1953. Lydverket i solumsmålet. (Skrifter frå Norsk Maalførearkiv ved Sigurd Kolsrud.) Oslo.

Kategori:Grenlandsmålet