Vikersundbakken

Vikersundbakken er Nordens einaste skiflygingsbakke. Bakkerekorden er 219 meter og er sett av Roland Müller frå Austerrike. Med denne bakkerekorden er Vikersundbakken den tredje største hoppbakken i verda.

Vikersundbakken blei bygd i 1936 og blei ombygd til skiflygingsbakke i 1966. Same året sette Bjørn Wirkola verdsrekord med 146 meter. Skiflygingsbakken er om- og utbygd fleire gonger, seinast til VM i 2000. Bakken har fram til 2010 status som nasjonalanlegg. Bakken er eigd av Stiftelsen Vikersund Hoppsenter, som igjen er danna av Vikersund IF, Modum kommune og Buskerud fylkeskommune. Det er aksjeselskapet Skiflyvning Vikersund AS som eig alle rettar til å arrangere skiflyging i Vikersund. Hovudstyret i Vikersund idrettsforening er generalforsamlinga i aksjeselskapet.

Vikersund Hoppsenter består av sju bakkar. Mens K-185 er nasjonalanlegg er K-90 fylkesanlegg i Buskerud. I tillegg er det K-10, K-15, K-25, K-45 og K-65 i anlegget. K-15 og K-25 er plastlagt for hopping om sommaren. 

Hausten 2006 blei det sett i gang montering av flaumlys i skiflygingsbakken. Med dette blei Vikersundbakken den første skiflygingsbakken i verda med permanent flaumlys. Seinare har òg Heini Klopfer-bakken i Oberstdorf fått flaumlysanlegg.

Vikersund har arrangert ei rekke internasjonale renn. Sist gong det blei hoppa i den største bakken var under Word Cup-rennet 12. – 14. januar 2007, då Anders Jacobsen vann på heimebane. I februar 2004 blei det arrangert Continentalcup i skiflygingsbakken, det første rennet på dette nivået nokon gong i ein skiflygingsbakke. Det var før dette rennet dei norske hoppjentene med Anette Sagen og Line Jahr i spissen kjempa mot FIS om å få hoppe. Vikersund arrangerte òg NM på ski saman med Konnerud i 1989.

 Komande renn 
29. mai 2008 blei Vikersund tildelt verdsmeisterskapen i skiflyging i 2012. I 2009 skal Holmenkollen byggast om, og Holmenkollrennet er flytta til Vikersund. I tillegg skal det bli arrangert verdscupavslutning i kombinert og lagkonkurranse i skiflyging. Det blir fyrste gong det blir arrangert verdscup i ei anna grein enn skiflyging i Vikersund. I 2011 blir det prøve-VM i skiflyging og verdscup i kombinert.

 Utbyggingsplanar 
10. januar 2005 presenterte Vikersund Skiflyvning AS og Stiftelsen Vikersund Hoppsenter planar for Nye Vikersund. Nye Vikersund var eit svar på planar om ny skiflygingsbakke i Rødkleiva i Oslo. Planane innebar blant anna å grave hoppbakken lenger inn i terrenget for å gi meir vindskjerming, nytt stilas, dommartårn og eit servicesenter i hoppsenteret. 20. april 2005 gjekk styret i Noregs Skiforbund inn for Rødkleiva som nytt nasjonalanlegg for skiflyging, og stoppa dermed vidare utbyggingsplanar i Vikersund. Våren 2008 gjorde Norges Skiforbund om sitt Rødkleiva-vedtak, Vikersund fekk verdsmeisterskapen i 2012 og fire renn vinteren 2009. 

Med VM og forsikringar om nye verdscuprenn er ein i gang med å utbetre heile hoppanlegget. Før verdscuprenna i mars 2009 skal sletteområdet i skiflygingsbakken bli flata ut, for å gi plass til fleire tilskodarar og betre tryggleik. Normalbakken K90 blir bygd om til storbakke, for å tole hopp rundt 125 meter. Det skal bli installert frysespor i den nye storbakken og i skiflygingsbakken. Den nye storbakken vil få bakkestorleik HS 117 meter. Samstundes skal det bli bygd ein kombinert gildehall og eit fleirbruksbygg på 3000 kvadratmeter som skal ligge mellom dei to største bakkene. Utbyggingane er kostnadsrekna til ca. 35 millionar kroner.

 Bakkerekordar 
Den første bakkerekorden blei sett i 1936, av Kongsberghopperen Hilmar Myhra. Første gong kvinner fekk hoppa i Vikersundbakken var under COC-rennet i 2004, kor Anette Sagen sette bakkerekord med 174,5 meter.

 År  Namn  Nasjon  Lengde  1936  Hilmar Myhra    85  1946  Arnold Kongsgård    87,5  1948  Arnold Kongsgård    88,5  1951  Arne Hoel    98  1957  Arne Hoel    100,5  1958  Asbjørn Osnes    108,5  1960  Paavo Lukkariniemi    116,5  1966  Bjørn Wirkola    145  1966  Bjørn Wirkola    146  1967  Reinhold Bachler    154  1977  Frantisek Novak    157  1986  Piotr Fijas    163  1990  Matti Nykänen    171  1993  Espen Bredesen    185  1995  Takanobu Okabe    194  1998  Takanobu Okabe    194  2000  Andreas Goldberger    207  2004  Martin Koch    209  2004  Roland Müller    211  2004  Olav Magne Dønnem    214  2004  Roland Müller    219 

 År  Namn  Nasjon  Lengde  2004  Anette Sagen    174,5 

Kjelder

 Denne artikkelen bygger på «Vikersundbakken» frå , den 7. desember 2008. 

 Bakgrunnsstoff 

 Offisiell nettstad
 Vikersundbakken ved skisprungschanzen.com

Kategori:Hoppbakkar i Buskerud
Kategori:Modum kommune