Epitel

Epitel, også kalla overflatevev, er eit vev som dekker dei fleste flatene i og på kroppen, i tillegg til at det dannar eksokrine og endokrine kjertlar. Det er særmerkt ved at cellene er tett samanknytte ved hjelp av cellekontaktar og at mellomcellesubstansen nesten er fråverande.

 Klassifikasjon 
Epitel er klassifisert etter form, laginndeling og enkelte andre spesielle eigenskapar:
 Kjertelepitel og ikkje-kjertel-epitel
 Plateepitel, kubisk epitel, sylinderepitel og overgangsepitel.
 Einlaga (enkel), fleirlaga (stratifisert; lagdelt) og pseudostratifisert epitel.
 Keratinisert og ciliert epitel.

Enkelte av kombinasjonane desse kategoriane antyder er ikkje faktisk eksisterande, men ikkje-kjertel-epitel omfattar

 Einlaga plateepitel (eng. simple squamous)
 Keratinisert, fleirlaga plateepitel 
 Ukeratinisert, fleirlaga plateepitel (eng. stratified squamous)
 Einlaga kubisk epitel (eng. simple cuboidal)
 Fleirlaga kubisk epitel (eng. stratified cuboidal)
 Einlaga sylinderepitel (eng. simple columnar)
 Fleirlaga sylinderepitel
 Pseudofleirlaga sylinderepitel (eng. pseudostraified columnar)
 Overgangsepitel (eng. transitional)

I tillegg har me undertypar av epitel, som
 Endotelium (enkel plateepitel rundt blod- og lymfeårer)
 Germinal epitel (enkel kubisk epitel rundt blod- og lymfeårer)
 Respiratorisk epitel (ciliert, pseudolagdelt sylinderepitel)
 Endotel (enkel plateepitel rundt blod- og lymfeårer)
 Epidermis (keratinisert, lagdelt plateepitel; ytste delen av huda)
 Olfaktorisk epitel (pseudostratifisert sylinderepitel i nosa)
 Urotelium (overgangsepitel)

 Sjå også 
 Kjertel
 Basale lamina