Haukefamilien

Haukefamilien, Accipitridae, er den store biologiske familien i ordenen Accipitriformes, haukefuglar. Den andre store gruppa av rovfuglar er ordenen Falconiformes, falkefuglar. Haukefamilien samlar små til store fuglar med sterkt bøygd nebb og morfologi varierande med diett. Dei lever av ei rekkje byttedyr frå insekt til mellomstore pattedyr, mange et på åtsel og eit par beitar på frukt. Accipitridae har ei kosmopolitisk utbreiing, som finst på alle kontinent unntatt Antarktis og på ei rekkje øygrupper til havs. Nokre artar er trekkfuglar.

Mange kjende fuglar som haukar, ørner, glentar, kjerrhaukar og gribbar er inkludert i denne gruppa. Fiskeørn er vanlegvis plassert i ein eigen familie (Pandionidae), likeins sekretærfugl i Sagittariidae. Kondorar, familien Cathartidae, er vanlegvis no betrakta som sin eigen orden. 

 Morfologi 
mini|venstre|Portrett av ei kvithovudørn viser det kraftige bøygde nebbet og cere som dekkjer nebbrota.

Haukefamilien er ein mangfaldig familie der artane har stor variasjon i storleik og form. Dei varierer i storleik frå små perleglente og dverghauk, som begge er 23 centimeter i lengd og veg ca. 85 gram, til munkegribb, som måler opp til 120 cm og veg opptil 14 kg. Inntil 1300-talet vart jamvel munkegribb forbigått av den utdøydde Haast's Eagle (Harpagornis moorei) på New Zealand, som er estimert til å ha målt opp til 140 cm og vog opp til 20 kg.Artikkel om Haast's eagle  hos forskning.no Dei fleste i haukefamilien viser kjønnsdimorfisme i storleik, men uvanleg for fuglar er det hoene som er større enn hannane. Denne kjønnsskilnaden i storleik er mest tydeleg blant aktive artar som jaktar fugl, som Accipiter-haukar, der skilnaden i storleik i gjennomsnitt er 25-50 %. Blant eit fleirtal av artar er skilnaden mindre, vanlegvis mellom 5 % til 25 %. Blant åtseletande gribbar og snigeletande glentar, er skilnaden nesten ikkje-eksisterande.  

Nebbet på fuglar i haukefamilien er kraftige, bøygde, nokre gonger ekstremt bøygde, som hos kroknebbglente eller snigelglente. Nokre artar har eit hakk eller «tann» i sidekanten av overnebbet. Oversida av nebbrota er dekt av ein kjøttfull membran kalla «cere» som vanlegvis er gul i farga. Artar som jaktar store pattedyr har tjukk og sterk tars, og slangeørner har tjukke skjel for å verne mot bitt.

Fjørdrakta blant Accipitridae kan vere slåande, men er sjeldan i lyse farger, dei fleste fuglane er i kombinasjonar av grått, gulbrunt og brunt.  Men alt i alt er fargene bleikare på undersida slik at dei blir mindre iaugefallande mot himmelen sett nedanfrå. Det er sjeldan ulikskap i fjørdrakta mellom kjønna, og når det skjer er hannane lysare enn hoene eller hoene liknar ungfuglar. Blant mange artar har ungfuglar ein distinkt, ulik fjørdrakt. Fleire artar har fjørtopp brukt til signalering, og sjølv artar utan toppar kan heve fjører på krona når dei blir skremt eller opphissa. I kontrast til dette har dei fleste gribbar heilt nakne hovud utan fjører. Det trur ein hindrar tilsøling på fjører når dei beita på kadaver, og det hjelper i termoregulering.  

Sansane hos Accipitridae er tilpassa jakt eller kadavereting, og dei har eit særmerkt godt syn. Synet blant nokre haukar og ørner er opp til 8 gonger betre enn hos menneske. Store auge med to fovea gjev kikkertsyn og eit «haukauge» for vurdere rørsler og avstand. Auga er røyrforma og kan ikkje røre seg mykje i augehola. I tillegg til utmerkt syn, har mange artar òg utmerkt høyrsle, men i motsetnad til hos ugler er synet vanlegvis den viktigaste sansen som blir brukt til jakt. Høyrsle kan brukast til å lokalisere byttedyr skjult i vegetasjonen, men synet blir likevel brukt til å fange byttedyret. Generelt har fuglar i haukefamilien ein dårleg luktesans, sjølv gribbar gjer ikkje bruk av luktesans for å finne åtsel, i motsetnad til kondorane i Amerika.

 Føde 
mini|høgre|Som fruktetar er palmegribb uvanleg i haukefamilien, men vil òg ta fisk, spesielt daud fisk
mini|høgre|Shikrahauk i Hyderabad, India
mini|høgre|Orientvepsevåk, Pernis ptilorhynchus, hannfugl i Haryana, India
Medlemmer i haukefamilien er hovudsakleg predatorar, og dei fleste artane jaktar aktivt. Bytet blir vanlegvis fanga og drepe med dei kraftige klørne og deretter rive i stykkar med nebbet til for eksempel føde til ungar. Eit fleirtal i haukefamilien er opportunistiske rovdyr som vil ta eventuelle byttedyr som dei kan drepe. Men dei fleste har ein preferanse for ein bestemt type byttedyr som til dømes at kjerrhaukar og våkar tenderer mot å ta små pattedyr som gnagarar, og at Accipiter-haukar tenderer mot å jakte andre fuglar. Dei fleste artane vil supplere kosten med kjøt frå friskt åtsel, men sjølvsagt er ingen så spesialiserte med dette som gribbane. Nokre artar kan opportunistisk ete på frukt, og hos ein art, palmegribb, dannar frukt største delen av kosthaldet.  Dei fleste artane vil ikkje ete plantemateriale. Rundt 12 artar lever av utelukkande insekt, 44 andre artar tar insekt i stor mengd, og mange andre tar insekt ved høve. Dietten til vepsevåkar inkluderer ikkje berre insekt som kvefs og bier, men òg honning og vokskaker frå bolet. Snigelglente og kroknebbglente er spesialistar på å ete sniglar. «Ørner» er fleire rovfuglartar som ikkje nødvendigvis er nært nærskylde, men kan vere breitt definerte av storleik og av at dei tar av typisk større byttedyr, inkludert mellomstore pattedyr og større fuglar. Dei fleste artane åtek byttedyr mindre enn dei sjølve. Likevel har einskilde artar vorte registrerte i flukt med byttedyr i klørne litt tyngre enn seg sjølve, ein prestasjon som krev stor fysisk styrke. Haliaeetus-havørner og fiskeørn føretrekkjer i hovudsak å jakte på fisk, fisk gjev ut for meir enn 90 % av føda for dei to sistnemnde slektene. Store artar i familien kan tidvis supplere dietten med andre akvatiske dyr enn fisk. Bazaer i Perninae og skoghaukar i slekta Accipiter kan ta reptil frå tre, medan andre artar jaktar reptil på bakken. Slangar blir spesielt mat for slangeørner og snokørner av slektene Circaetus, Spilornis og Dryotriorchis. 

 Systematikk 

 Oversyn slekter og artar 
Nolevande artar i haukefamilien i rekkjefølgje etter IOC World Bird List V14.1, 2024,
 med norske artsnamn etter Norske navn på verdens fugler. Utval av slekter, samt IUCN raudlistekategori, er  etter HBW and BirdLife Taxonomic Checklist.


Underfamilie Accipitrinae
Stamme Accipitrini

Slekt Macheiramphus
 Flaggermusglente, Macheiramphus alcinus, Bat Hawk, Bonaparte, 1850, (LC)

Slekt Harpyopsis
 Papuaørn, Harpyopsis novaeguineae, Papuan Eagle, Salvadori, 1875, (VU)

Slekt Morphnus
 Brynjeørn, Morphnus guianensis, Crested Eagle, (Daudin, 1800), (NT)

Slekt Harpia
 Harpyørn, Harpia harpyja, Harpy Eagle, (Linnaeus, 1758), (VU)

Slekt Stephanoaetus
 Kronørn, Stephanoaetus coronatus, Crowned Eagle, (Linnaeus, 1766), (NT)

Slekt Nisaetus 10 artar skogørner

Slekt Spizaetus fire artar skogørner

Slekt Lophotriorchis
 Raudbukørn, Lophotriorchis kienerii, Rufous-bellied Eagle, (de Sparre, 1835), (NT)

Slekt Polemaetus
 Kampørn, Polemaetus bellicosus, Martial Eagle, (Daudin, 1800), (EN)

Slekt Lophaetus
 Toppørn, Lophaetus occipitalis, Long-crested Eagle, (Daudin, 1800), (LC)

Slekt Ictinaetus
 Svartørn, Ictinaetus malaiensis, Black Eagle, (Temminck, 1822), (LC)

Slekt Clanga
 Indiaskrikørn, Clanga hastata, Indian Spotted Eagle, (Lesson, RP, 1831), (VU)
 Småskrikørn, Clanga pomarina, Lesser Spotted Eagle, (Brehm, CL, 1831), (LC)
 Storskrikørn, Clanga clanga, Greater Spotted Eagle, (Pallas, 1811), (VU)

Slekt Hieraaetus fem artar av ørner

Slekt Aquila 11 typiske ørner inklusive kongeørn

Slekt Harpagus
 Tannglente, Harpagus bidentatus, Double-toothed Kite, (Latham, 1790), (LC)
 Rustlegglente, Harpagus diodon, Rufous-thighed Kite, (Temminck, 1823), (LC)

Slekt Kaupifalco
 Øglehauk, Kaupifalco monogrammicus, Lizard Buzzard, (Temminck, 1824), (LC)

Slekt Micronisus
 Gabarhauk, Micronisus gabar, Gabar Goshawk, (Daudin, 1800), (LC)

Slekt Melierax
 Mørksonghauk, Melierax metabates, Dark Chanting Goshawk, Heuglin, 1861, (LC)
 Austsonghauk, Melierax poliopterus, Eastern Chanting Goshawk, Cabanis, 1868, (LC)
 Bleiksonghauk, Melierax canorus, Pale Chanting Goshawk, (Thunberg, 1799), (LC)

Slekt Urotriorchis
 Langhalehauk, Urotriorchis macrourus, Long-tailed Hawk, (Hartlaub, 1855), (LC)

Slekt Erythrotriorchis
 Raudvenghauk, Erythrotriorchis buergersi, Chestnut-shouldered Goshawk, (Reichenow, 1914), (DD)
 Revehauk, Erythrotriorchis radiatus, Red Goshawk, (Latham, 1801), (EN)

Slekt Megatriorchis
 Tigerhauk, Megatriorchis doriae, Doria's Goshawk, Salvadori & D'Albertis, 1875, (NT)

Slekt Microspizias
 Kolibrihauk, Microspizias superciliosus, Tiny Hawk, (Linnaeus, 1766), (LC)
 Torquehauk, Microspizias collaris, Semicollared Hawk, (Sclater, PL, 1860), (LC)

Slekt Accipiter 50 typiske haukar inklusive hønsehauk

Slekt Circus  16 kjerrhaukar

Slekt Milvus
 Raudglente, Milvus milvus, Red Kite, (Linnaeus, 1758), (LC)
 Svartglente, Milvus migrans, Black Kite, (Boddaert, 1783), (LC)
 Gulnebbglente, Milvus aegyptius, Yellow-billed Kite, (Gmelin, JF, 1788), (LC)

Slekt Haliastur
 Plystreglente, Haliastur sphenurus, Whistling Kite, (Vieillot, 1818), (LC)
 Braminglente, Haliastur indus, Brahminy Kite, (Boddaert, 1783), (LC)

Slekt Haliaeetus fire ørner, mellom anna havørn

Slekt Icthyophaga seks ørneartar

Slekt Butastur fire våkar

Slekt Ictinia
 Mississippiglente, Ictinia mississippiensis, Mississippi Kite, (Wilson, A, 1811), (LC)
 Blyglente, Ictinia plumbea, Plumbeous Kite, (Gmelin, JF, 1788), (LC)

Slekt Busarellus
 Fiskevåk, Busarellus nigricollis, Black-collared Hawk, (Latham, 1790), (LC)

Slekt Rostrhamus
 Snigelglente, Rostrhamus sociabilis, Snail Kite, (Vieillot, 1817), (LC)

Slekt Helicolestes
 Smalnebbglente, Helicolestes hamatus, Slender-billed Kite, (Temminck, 1821), (LC)

Slekt Geranospiza
 Tranevåk, Geranospiza caerulescens, Crane Hawk, (Vieillot, 1817), (LC)

Slekt Cryptoleucopteryx
 Blyvåk, Cryptoleucopteryx plumbea, Plumbeous Hawk, (Salvin, 1872), (NT)

Slekt Buteogallus ni våkar

Slekt Morphnarchus
 Prinsevåk, Morphnarchus princeps, Barred Hawk, (Sclater, PL, 1865), (LC)

Slekt Rupornis
 Vegvåk, Rupornis magnirostris, Roadside Hawk, (Gmelin, JF, 1788), (LC)

Slekt Parabuteo
 Kaktusvåk, Parabuteo unicinctus, Harris's Hawk, (Temminck, 1824), (LC)
 Kvitgumpvåk, Parabuteo leucorrhous, White-rumped Hawk, (Quoy & Gaimard, 1824), (LC)

Slekt Geranoaetus
 Kvithalevåk, Geranoaetus albicaudatus, White-tailed Hawk, (Vieillot, 1816), (LC)
 Andesvåk, Geranoaetus polyosoma, Variable Hawk, (Quoy & Gaimard, 1824), (LC)
 Høvdingvåk, Geranoaetus melanoleucus, Black-chested Buzzard-Eagle, (Vieillot, 1819), (LC)

Slekt Pseudastur
 Kuttevåk, Pseudastur polionotus, Mantled Hawk, (Kaup, 1847), (NT)
 Kvitvåk, Pseudastur albicollis, White Hawk, (Latham, 1790), (LC)
 Ecuadorvåk, Pseudastur occidentalis, Grey-backed Hawk, (Salvin, 1876), (EN)

Slekt Leucopternis
 Galenavåk, Leucopternis semiplumbeus, Semiplumbeous Hawk, Lawrence, 1861, (LC)
 Maskevåk, Leucopternis melanops, Black-faced Hawk, (Latham, 1790), (LC)
 Kvitbrynvåk, Leucopternis kuhli, White-browed Hawk, Bonaparte, 1850, (LC)

Slekt Buteo 28 våkar

Stamme Circaetini

Slekt Spilornis seks snokørner

Slekt Pithecophaga
 Apeørn, Pithecophaga jefferyi, Philippine Eagle, Ogilvie-Grant, 1896, (CR)

Slekt Circaetus seks slangeørner

Slekt Dryotriorchis
 Kongoslangehauk, Dryotriorchis spectabilis, Congo Serpent Eagle, (Schlegel, 1863), (LC)

Slekt Terathopius
 Gjøglarørn, Terathopius ecaudatus, Bateleur, (Daudin, 1800), (EN)

Stamme Gypini

Slekt Necrosyrtes
 Hettegribb, Necrosyrtes monachus, Hooded Vulture, (Temminck, 1823), (CR)

Slekt Gyps åtte gribbar

Slekt Sarcogyps
 Raudhovudgribb, Sarcogyps calvus, Red-headed Vulture, (Scopoli, 1786), (CR)

Slekt Trigonoceps
 Kvithovudgribb, Trigonoceps occipitalis, White-headed Vulture, (Burchell, 1824), (CR)

Slekt Aegypius
 Munkegribb, Aegypius monachus, Cinereous Vulture, (Linnaeus, 1766), (NT)

Slekt Torgos
 Øyregribb, Torgos tracheliotos, Lappet-faced Vulture, (Forster, JR, 1796), (EN)

Underfamilie Elaninae
Slekt Elanus fire artar glentar

Slekt Chelictinia
 Sakseglente, Chelictinia riocourii, Scissor-tailed Kite, (Temminck, 1821), (VU)

Underfamilie Gampsonychinae
Slekt Gampsonyx
 Perleglente, Gampsonyx swainsonii, Pearl Kite, Vigors, 1825, (LC)

Underfamilie Gypaetinae
Stamme Gypaetini
Slekt Polyboroides
 Klatrehauk, Polyboroides typus, African Harrier-Hawk, Smith, A, 1829, (LC)
 Bleikklatrehauk, Polyboroides radiatus, Madagascar Harrier-Hawk, (Scopoli, 1786), (LC)

Slekt Gypohierax
 Palmegribb, Gypohierax angolensis, Palm-nut Vulture, (Gmelin, JF, 1788), (LC)

Slekt Gypaetus
 Lammegribb, Gypaetus barbatus, Bearded Vulture, (Linnaeus, 1758), (NT)

Slekt Neophron
 Åtselgribb, Neophron percnopterus, Egyptian Vulture, (Linnaeus, 1758), (EN)

Stamme Pernini

Slekt Eutriorchis
 Tanalaslangehauk, Eutriorchis astur, Madagascar Serpent Eagle, Sharpe, 1875, (EN)

Slekt Leptodon
 Gråhovudglente, Leptodon cayanensis, Grey-headed Kite, (Latham, 1790), (LC)
 Kvitkrageglente, Leptodon forbesi, White-collared Kite, (Swann, 1922), (EN)

Slekt Chondrohierax
 Kroknebbglente, Chondrohierax uncinatus, Hook-billed Kite, (Temminck, 1822), (LC)
 Kubaglente, Chondrohierax wilsonii, Cuban Kite, (Cassin, 1847), (CR)

Slekt Pernis fire vepsevåkar inkludert arten vepsevåk

Slekt Elanoides
 Svaleglente, Elanoides forficatus, Swallow-tailed Kite, (Linnaeus, 1758), (LC)

Slekt Lophoictinia
 Langvengglente, Lophoictinia isura, Square-tailed Kite, (Gould, 1838), (LC)

Slekt Hamirostra
 Kongeglente, Hamirostra melanosternon, Black-breasted Buzzard, (Gould, 1841), (LC)

Slekt Aviceda fem artar bazaer

Slekt Henicopernis
 Langhalevepsevåk, Henicopernis longicauda, Long-tailed Honey Buzzard, (Lesson, RP & Garnot, 1828), (LC)
 Svartvepsevåk, Henicopernis infuscatus, Black Honey Buzzard, Gurney, JH Sr, 1882, (VU)

 Kjelder 

 Denne artikkelen byggjer på «Accipitridae» frå , den 8. oktober 2011

 Referansar 

 Bakgrunnsstoff 


Kategori:Haukefuglar