Sørsamisk morfologi

Sørsamisk morfologi, eller bøyingsverket i sørsamisk er ein typisk representant for bøyingsverket i uralske språk. Språket har mange grammatiske kategoriar som blir uttrykt morfologisk, og bøyingsverket er agglutinerande.

 Substantiv 
Sørsamisk har 8 kasus, 3 grammatiske, 3 lokale og 2 andre adverbiale. Substantivmorfologien er relativt konservativ, t.d. skil sørsamisk mellom akkusativ -m og genitiv -n, denne skilnaden er forsvunne både i nordsamisk (der begge desse kasusa manglar ending) og i finsk, der suffiksa for akkusativ og genitiv har falle saman til -n. Derimot finn vi dei same suffiksa i den andre enden av den uralske språkfamilien akkusativ -m og genitiv -n i mari, og akkusativ -m og genitiv -ʔ i nenetsisk.

Sørsamiske substantiv kan delast inn i klasser etter kva form stammen har, såkalla stammeklassar. Det grunnleggjande skiljet går mellom likestava og ulikestava substantiv.

 Likestava substantiv 

Likestava substantiv kan ende på -ie ( guelie «fisk»), på -a (maana «barn»), på -oe (aaltoe «simle») eller på -e (niejte «jente»). Denne vokalen kallast stammevokalen. Stammevokalen gjennomgår ulike endringar for dei ulike kasusendingane.

Stammevokalen er uforandra i nominativ eintal, akkusativ eintal og genitiv eintal. For alle andre enn -e er han også uforandra for nominativ, komitativ og genitiv fleirtal, i desse kasusa fell -e bort. For alle andre kasus i fleirtal, for essiv, og for komitativ eintal, fell alle stammevokalane bort, bortsett frå -oe, som blir redusert til -0. Den siste gruppa av kasus er lokalkasusa illativ, inessiv og elativ eintal, der -oe blir forkorta til -o og dei andre blir forkorta til -e. Unntaket er illativ eintal for -ie-substantiv. Som einaste stammeklasse har -ie-substantiva eit eige kasussuffiks, -an (med omlyd) i illativ eintal, og framfor dette suffikset fell stammevokalen -ie bort. Dette er vist i tabellen under, der = tyder «stammevokalen er uforandra», 0 tyder «stammevokalen er fjerna» og >e, >o tyder «stammevokalen er endra til e, o».

 Stammevokal:      -ie     -a     -oe      -e nom sg -0:            =       =      =         = akk sg -m:            =       =      =         = gen sg -n:            =       =      =         = 					        	  		        nom pl -h:            =       =      =         0 kom pl -jgujmie       =       =      =         0 gen pl -j:            =       =      =         0 					        	  		        ill sg -an/-se        0       >e     >o        >e ine sg -sne           >e      >e     >o        >e ela sg -ste           >e      >e     >o        >e 					 	   				   kom sg -ine/jne       0       0      >o        0  ess    -ine/jne       0       0      >o        0 akk pl -ide:          0       0      >o        0 ill pl -idee          0       0      >o        0 ine pl -ine           0       0      >o        0 ela pl -ijste         0       0      >o        0

Kasusparadigmet ser dermed slik ut, for dei fire ulike likestava stammeklassetypane (essiv har, som i alle dei samiske språka, ingen eigne fleirtalsformer):

 Kasus  -ie (sg)  -a (sg)  -oe (sg)  -e (sg)  -ie (pl)  -a (pl)  -oe (pl)  -e (pl) Nom guelie  maana  aaltoe  nïejte  guelieh  maanah  aaltoeh  nïejth Akk gueliem  maanam  aaltoem  nïejtem  guelide  maanide  aaltojde  nïejth Gen guelien  maanan  aaltoen  nïejten  gueliej  maanaj  aaltoej  nïejti Ill gualan  maanese  aaltose  nïejtese  guelide  maanide  aaltojde  nïejtide Ine guelesne  maanesne  aaltosne  nïejtesne  gueline  maanine  aaltojne  nïejtine Ela gueleste  maaneste  aaltoste  nïejteste  guelijste  maanijste  aaltojste  nïejtijste Kom gueline  maanine  aaltojne  nïejtine  gueliejgujmie  maanajgujmie  aaltoejgujmie  nïejtigujmie Ess gueline  maanine  aaltojne  nïejtine

 Ulikestava substantiv 
Ulikestava substantiv har tre stavingar i siste takt i nominativ eintal, som t.d. almetje "menneske". Det er mogleg å setje opp fire stammetypar, alt etter korleis nest siste vokal endrar seg viss kasusendinga består av ei staving (som t.d. inessiv -isnie), og ikkje berre ein konsonant (som t.d. for akkusativ -m). Med ei tostava kasusending får ordforma over to stavingar i staden for ei (dvs. (dak-te-re) med ei takt blir til (dak.ta)(ris-nie) med to takter). Dermed blir vokalen i den andre stavinga realisert som ie, a, e eller oe, alt etter stammetype:

 Kasus  e~ie (sg)  e~a (sg)  e~e (sg)  e~oe (sg)  e-ie (pl)  e~a (pl)  e~e (pl)  e~oe (pl) Nom gierehtse  daktere  gaamege  gaallohke  gierehtsh  dakterh  gaamegh  gaallohkh Tyding pulk  dotter  sko  skalle  -  -  -  - Akk gierehtsem  dakterem  gaamegem  gaallohkem  -  -  -  - Gen gierehtsen  dakteren  gaamegen  gaallohken  gierehtsi  dakteri  gaamegi  gaallohki Ill gieriehtsasse  daktarasse  gaamegasse  gaalloehkasse  gieriehtsidie  daktaridie  gaamegidie  gaalloehkidie Ine gieriehtsisnie  daktarisnie  gaamegisnie  gaalloehkisnie  gieriehtsinie  daktarinie  gaameginie  gaalloehkinie Ela gieriehtsistie  daktaristie  gaamegistie  gaalloehkistie  gieriehtsijstie  daktarijstie  gaamegijstie  gaalloehkijstie Kom gieriehtsinie  daktarinie  gaameginie  gaalloehkinie  gierehtsigujmie  dakterigujmie  gaamegigujmie  gaallohkigujmie Ess gieriehtsinie  daktarinie  gaameginie  gaalloehkinie

 Adjektiv 

Sørsamiske adjektiv kan stå framfor og modifisere eit substantiv, som attributt, det kan vere predikativ, eller det kan bli brukt som substantiv.  I det første tilfellet har adjektivet ei særskild attributtform. For nokre adjektiv er attributt- og predikativform identiske. I det andre tilfellet har adjektivet ei predikativform. Det er denne forma som står i ordboka, og det er den som dannar utgangspunkt for kasus-, numerus- og gradbøying. I det tredje tilfellet blir adjektivet bøygd som eit substantiv.

Adjektiv med identisk attributt- og predikativform er t.d. røøpses "raud", onne "liten", gieltegs "spanande. Adjektiv med skilde attributt- og predikativformer er t.d. galmes "kald" (attr. galme), garres "hard" (attr garre). Det er ein tendens i språket til at attributtforma tar over som predikativform.

Adjektiv i sørsamisk er relativt dårleg utforska.

 Verb 

Sørsamiske verb blir bøygd i person, tempus, numerus og modus. Verba har dei same stammeklassetypane som substantiva.

 Person- og tempusbøying 

Tabellane nedanfor viser verbbøying i presens av like- og ulikestava verbTabellane for verbbøying er henta frå http://oahpa.no/sma/gramm/verb.nob.html

Likestavaverb - presens 
IIIIIIIVVVI
ie-verboe-verba-verbe1-verbe2-verbe3-verb
 båetedhlaavkodhguarkedhbïejedhgovledhgihtjedh
(oms.)komebadeforståsetjehøyrespørje
Nekt.formbåetiehlaavkoehguarkahbïejhgovlhgihtjh
Person      
mannebåatamlaavkoemguarkambïejemgovlemgihtjem
datnebåatahlaavkoehguarkahbïejhgovlhgihtjh
dïhtebåatalååvkeguarkoebeajagovloegihtjie
månnoehbåetienlaavkoenguarkanbiejiengovloengihtjien
dåtnoehbåetedenlaavkodenguarkedenbïejedengovledengihtjeden
dah guaktahbåetiejæganlaavkoejæganguarkajæganbïejijægangovlijægangihtjijægan
mijjiehbåetebelaavkobeguarkebebïejebegovlebegihtjebe
dijjiehbåetedelaavkodeguarkedebïejedegovledegihtjede
dahbåetiehlaavkoehguarkoehbiejiehgovloehgihtjieh

Dei ulikestava verba har ei enklare bøying:

Ulikestava verb - presens
Personsaemiestidhlea
mannesaemestemleam
datnesaemesthleah
dïhtesaemestelea
månnoehsaemiestienlean
dåtnoehsaemiestidienlidien
dah guaktahsaemiestæganlægan
mijjiehsaemiestibielibie
dijjiehsaemiestidielidie
dahsaemiestiehleah

 Infinitte former 

Infinitte verbformer er former som ikkje blir bøygd i modus, person og tal. Infinitiv er verbet si oppslagsform (det som står i ordboka): Manne sïjhtem åeredh "Eg skal sove". Perfektum partisipp blir brukt om avslutta handling: Mijjeh byöpmedamme "Vi har ete". Tilstandsforma, eller gerundium, fungerer som -ing-forma i engelsk: Manne lim åerieminie, goh tjidtjie bööti "Eg sov då mor kom". Verbgenitiv uttrykker måten noko skjer på, t.d. Aehtjie bööti vaedtsien. "Far kom gåande".

Infinitte verbformer
StammeklasseIIIIIIIVVVIulikest.
Stammetypeie-verboe-verba-verbe1-verbe2-verbe3-verb
Infinitivbåetedhlaavkodhguarkedhbïejedhgovledhgihtjedhsaemiestidh
Perfektum partisippbåatemelååvkemeguarkemebïejemegovlemegihtjemesaemiestamme
Gerundiumbåetieminielaavkoeminieguarkaminiebïejeminiegovleminiegihtjeminiesaemesteminie
Verbgenitivbåetienlaavkoenguarkanbïejengovlengihtjensaemesten

 Hjelpeverbet leah 

Her er paradigmet for leah «å vere» i presens og preteritum indikativ:

  Presens   Preteritum  sg.  du.    pl.    sg.     du.       pl.   1  leam  lean    libie   1   lim  limen  limh  2  leah  lidien  lidie   2   lih  liden  lidh  3  lea   lægan   leah    3   lij  ligan  lin

 Nektingsverbet 

I sørsamisk, som i dei fleste uralske språk, er nektinga eit verb. Nektingsverbet i sørsamisk blir bøygd i person og tal. På same måten som i lulesamisk, men til skilnad frå nordsamisk og finsk, blir negasjonsverbet også bøygd i tempus:

  Presens   Preteritum  sg.  du.    pl.    sg.     du.       pl.   1  im  ean    ibie   1   idtjim  idtjimen  idtjimh  2  ih  idien  idie   2   idtjih  idtjiden  idtjidh  3  ij   eakan   eah    3   idtji  idtjigan  idtjin

 Postposisjonar 

I tillegg til preposisjonar har sørsamisk også postposisjonar. Postposisjonane tar komplementa sine i genitiv. Nokre av postposisjonane, dei som omhandlar retning og plassering, blir bøygde i lokalkasusa illativ, inessiv og elativ, alt ettersom dei tyder TIL, I/PÅ eller FRÅ. Jf. tabellen nedanfor, der TIL er symbolisert med ->•, I/PÅ med • og FRÅ med •->:

              innside  utside   framfor    bak       mellom      attmed      i nærleiken av   ->•  "ill"   sijse    gåajkoe  uvte     duakan      giske       bealese     gietskese   •   "ine"   sisnie   luvnie   åvtesne  dueksesne   gaskesne    bealesne    gietskesne  •->  "ela"   sistie   luvhtie  åvteste  duekeste    gaskeste    bealeste    (-)

 Litteratur 

 Bergsland, Knut 1946: Røros-lappisk grammatikk : et forsøk på strukturell språkbeskrivelse. Instituttet for sammenlignende kulturforskning. Serie B. Skrifter ; 43. Oslo : Aschehoug.
 Bergsland, Knut 1982: Sydsamisk grammatikk. Tromsø: Universitetsforlaget.
 Hasselbrink, Gustav 1981: T1  - Grammatik, Wörterbuch Å - Flytt'edh.
 Lagercrantz, Eliel 1923: Sprachlehre des Südlappischen : nach der Mundart von Wefsen. Bulletin / Kristiania Etnografiske Museum ; 1

 Referansar 

Bakgrunnsstoff

 Oahpa — interaktivt pedagogisk program for å øve på sørsamisk morfologi
 Oahpa sørsamisk minigrammatikk
 Sørsamisk grammatikk på risten.no

Morfologi
Kategori:Morfologi for einskildspråk
Kategori:Samisk grammatikk