Folkehøgskular i Noreg

Folkehøgskular i Noreg er skular som legg vekt på å gi allmenndanning utan bruk av eksamen eller karakterar. Dei fleste norske folkehøgskulane rettar seg mot vaksen ungdom og tilbyr linjefag knytte til fritidssyssel og særinteresser, som friluftsliv, idrett, teater, dans og musikk. I tillegg til linjefaga har mange av dei norske folkehøgskulane fellesfag, seminar og ulike valfag på tvers av linjene. Mesteparten av elevane som går på folkehøgskule i Noreg tar heilårskurs på ni månader, men nokre av folkehøgskulane tilbyr òg lengre eller kortare kurs.

Den fyrste norske folkehøgskulen var Sagatun på Hamar, som vart grunnlagt i 1864 av Olaus Arvesen og Herman Anker. Ti år etter vart amtsskulane oppretta av styresmaktene som ei motvekt til folkehøgskulane, og frå slutten av 1800-talet fekk folkehøgskulane ytterlegare konkurranse av kristelege ungdomsskular. I 1949 vart Lov om folkehøyskoler vedteke, som samla dei tre skuletypane under felles lov og namn. Dermed vart alle skulane samla under nemninga folkehøgskule.

I 2016 er det 80 folkehøgskular i drift i Noreg, og dei er jamnt fordelt ut over heile landet. 32 av dei er kristelege folkehøgskular som har vald eit kristeleg grunnsyn og er eigd av kristelege organisasjonar. Dei resterande 48 folkehøgskulane er frilyndte skular, som har eit ope grunnsyn og er eigd av anten frittståande organisasjonar, fylkeskommunar eller ulike interesseorganisasjonar. Kvart år vel om lag 10 prosent av elevkulla i Noreg å gå eit år på folkehøgskule.

 Folkehøgskulerørsla i Noreg 
Den danske teologen og diktaren Nikolai Frederik Severin Grundtvig (1783–1872) blir rekna som opphavsmannen til folkehøgskulen i dag. Grundtvig ønskte å skapa ei motvekt til den einsidige kunnskapsdyrkinga i latinskulane og ville skipa ein skule som skulle vera fri for eksamen og pensum, der elevane skulle kunna utvikla seg gjennom engasjerte foredrag og samtalar.
mini|Sagatun folkehøyskole, den fyrste folkehøgskulen i Noreg.
Grundtvig skreiv i 1837 eit brev, «Til Nordmænd om en norsk Højskole», som fortalde om skuletankane han hadde. Ideen vart etter kvart etablert i lærarkrinsar omkring Ole Vig (1824–1857), som fekk tankar om å skipa ein sentral folkehøgskule for heile Noreg i Gudbrandsdalen. Den fyrste norske folkehøgskulen, Sagatun ved Hamar, vart skipa i 1864 av Olaus Arvesen (1830–1917) og Herman Anker (1839–1896). Skulen var etablert på eit grundvigansk idégrunnlag. Dermed vart idéen til Vig sett i live og då folkehøgskulen på Sagatun vart innvigd, mintest grunnleggjarane om innsatsen og inspirasjonen som Ole Vig hadde bidrege med inntil han døydde.

Etter kvart vart det etablert fleire folkehøgskular i Noreg. Mest kjend i ettertida er kanskje skulen Vonheim i Gausdal, som vart driven av Christopher Bruun og som la vekt på nasjonal, politisk og kristeleg opplysning. Vonheim skilde seg frå Sagatun i framhevinga av bondekultur og det særnorske. Folkehøgskulane vakte politisk debatt og i 1874 utforma Jacob Aall Bonnevie (skuledirektør i Nidaros) eit forslag om å oppretta amtsskular. Tanken var at desse skulle få statsstønad og utkonkurrera dei grundvigianske skulane som nokre var skeptiske til. Etter kvart måtte også fleire folkehøgskular leggja ned drifta. I 1890 fekk folkehøgskulane ein ny konkurrent med dei kristelege ungdomsskulane. Utover på 1900-talet vart det vedteke at alle tre skuleslaga skulle få statstilskot.

I 1949 vart Lov om folkehøyskoler vedteken og samla dei dåverande folkehøgskulane, fylkesskulane og dei kristelege ungdomsskulane under same nemning, som vart folkehøgskule. Mange av dei kristelege ungdomsskulane skifta ikkje namn til folkehøgskule før etter 1970, då dei tre siste åra av grunnskulen vart kalla ungdomsskule.

 Folkehøgskulen i dag 
mini|Mange norske folkehøgskular har linjefag som fokuserer på friluftsliv.
Det er i dag (2016) 80 folkehøgskular i drift i Noreg. Dei fleste av dei har vorte grunnlagt på 1800- og 1900-talet, og etter 1980-åra har det vorte etablert svært få nye folkehøgskular. Etablering av nye folkehøgskular i Noreg har vist seg å vera vanskeleg, og svært få prosjekt blir godkjende.

Den norske folkehøgskuletradisjonen har utvikla seg i to hovudretningar, dei kristelege og dei frilyndte folkehøgskulane. Per 2016 er 32 av folkehøgskulane i Noreg kristelege folkehøgskular. Dei byggjer på eit kristeleg grunnsyn, er medlemmar av Informasjonskontor for kristen folkehøgskole og er eigd av ulike kristelege organisasjonar. Dei resterande 48 folkehøgskulane i Noreg høyrer under dei frilyndte folkehøgskulane. Dei byggjer på eit ope grunnsyn, er medlemmar av Informasjonskontoret for folkehøgskolen og er eigd av anten frittståande organisasjonar, fylkeskommunar eller ulike interesseorganisasjonar.

Etter 1970-åra byrja undervisninga i folkehøgskulane å primært retta seg mot fritidssyssel og særinteresser, som friluftsliv, idrett, musikk, dans, teater, forming og filosofi. I dei seinare åra har det vorte vanlegare med linjefag som utvikling av dataspel, ekstremsport, reiseliv og utviklingshjelp. Aktuelle interessefelt og trendar kan vera grunnlag for nye linjefag. Til dømes har Seljord folkehøgskule i 2015 starta ei linje basert på korleis vikingane levde, etter at TV-seriar som Game of Thrones og Vikings har auka interessa for vikingkulturen.

Elevar som går eit år på folkehøgskule i dag kan søkja om stipend eller lån for å finansiera skuleåret. Eit fullført år på folkehøgskule gir to konkurransepoeng for alle som vil gå vidare med høgare offentleg utdanning. Det har vore politisk usemje om ein skal halda fram med å gi økonomisk stønad og studiepoeng for å gå eit år på folkehøgskule. Kvart år vel ikring 10 prosent av dei norske elevkulla å gå eit år på folkehøgskule. I 2014 og 2015 har dei fleste norske folkehøgskulane opplevd auka pågang, og framgangen har vore sterkast for folkehøgskulane i Nord-Noreg og på Vestlandet.

Liste over folkehøgskular i Noreg
 Frilyndte folkehøgskular 
mini|Jæren folkehøgskule
mini|Namdals folkehøgskole
mini|Nordmøre folkehøgskule
mini|Romerike folkehøgskole
mini|Sunnhordland folkehøgskule
mini|Trøndertun folkehøgskole
mini|Voss folkehøgskule
NamnStadFylkeGrunnlagt Agder folkehøgskole  Søgne  Vest-Agder  1918 Arbeiderbevegelsens folkehøgskole  Ringsaker  Hedmark  1939 Bømlo folkehøgskule  Finnås  Hordaland  1983 Buskerud folkehøgskole  Darbu  Buskerud  1909 Elverum folkehøgskule  Elverum  Hedmark  1928 Fana folkehøgskule  Hjellestad, Bergen  Hordaland  1915 Fjordane folkehøgskole  Nordfjordeid  Sogn og Fjordane  1876 Follo folkehøgskole  Vestby  Akershus  1876 Fosen folkehøgskole  Rissa  Trøndelag  1876 Hadeland folkehøgskole  Brandbu  Oppland  1906 Hallingdal folkehøgskule  Gol  Buskerud  1959 Hardanger folkehøgskule  Lofthus  Hordaland  1869 Harstad folkehøgskole  Harstad  Troms  1919 Jæren folkehøgskule  Kleppe  Rogaland  1899 Karmøy folkehøgskule  Kopervik  Rogaland  1906 Lofoten folkehøgskole  Kabelvåg  Nordland  1901 Manger folkehøgskule  Manger  Hordaland  1877 Møre folkehøgskule  Ørsta  Møre og Romsdal  1899 Namdals folkehøgskole  Grong  Trøndelag  1884 Nansenskolen  Lillehammer  Oppland  1938 Nordiska folkhögskolan  Kungälv  Sverige  1947 Nordmøre folkehøgskule  Surnadal  Møre og Romsdal  1920 Nordnorsk pensjonistskole  Sømna  Nordland  1991 Norsk Senter for Seniorutvikling  Melsomvik  Vestfold  1979 Numedal folkehøgskole  Rollag  Buskerud  1918 Pasvik folkehøgskole  Svanvik, Sør-Varanger  Finnmark  1970 Peder Morset folkehøgskole  Selbustrand  Trøndelag  1975 Ringebu folkehøgskule  Ringebu  Oppland  1876 Ringerike folkehøgskole  Hønefoss  Buskerud  1876 Romerike folkehøgskole  Jessheim  Akershus  1876 Seljord folkehøgskule  Seljord  Telemark  1971 Setesdal folkehøgskule  Valle  Aust-Agder  2010 SKAP Kreativ folkehøyskole  Mandal  Vest-Agder  2016  Skiringssal folkehøyskole  Sandefjord  Vestfold  1876 Skjeberg folkehøyskole  Skjeberg  Østfold  1876Sjøholt folkehøgskuleÅlesundMøre og Romsdal2020 Skogn folkehøgskole  Skogn  Trøndelag  1904 Sogndal folkehøgskule  Sogndal  Sogn og Fjordane  1871 Solbakken folkehøgskole  Os, Sør-Odal  Hedmark  1946 Sund folkehøgskole  Inderøy  Trøndelag  1868Stord FolkehøgskuleStordVestland/Hordaland2021 Sunnhordland folkehøgskule  Halsnøy  Hordaland  1868 Toneheim folkehøgskole  Ridabu, Hamar  Hedmark  1970 Torshus folkehøgskule  Fannrem  Trøndelag  1903 Toten folkehøgskole  Lena  Oppland  1882 Trøndertun folkehøgskole  Gimse, Melhus  Trøndelag  1919 Vefsn folkehøgskole   Mosjøen  Nordland  1899 Voss folkehøgskule  Voss  Hordaland  1895 Ål folkehøyskole  Ål  Buskerud  1974 Åsane folkehøgskole  Bergen  Hordaland  1966

 Kristelege folkehøgskular 
mini|Folkehøgskolen 69° Nord
mini|Fredly folkehøgskole
mini|Nordfjord folkehøgskule
mini|Sunnfjord folkehøgskule
NamnStadFylkeGrunnlagt Bakketun folkehøgskole  Verdal  Trøndelag  1915 Bjerkely folkehøyskole  Åsnes  Hedmark  1918 Borgund folkehøgskole  Ålesund  Møre og Romsdal  1914 Danvik folkehøgskole  Drammen  Buskerud  1913 Folkehøgskolen 69° Nord  Mortenhals, Balsfjord  Troms  1984 Folkehøgskolen Nord-Norge  Evenskjer  Troms  1974 Folkehøgskolen Sørlandet  Birkeland  Aust-Agder  1912 Fredly folkehøgskole  Børsa  Trøndelag  1899 Grenland folkehøgskole  Porsgrunn  Telemark  1920 Haugetun folkehøyskole  Rolvsøy  Østfold  1912 Hedmarktoppen folkehøyskole  Hamar  Hedmark  1970 Holtekilen folkehøgskole  Stabekk, Bærum  Akershus  1958 Hurdal Verk folkehøgskole  Hurdal  Akershus  1945 Høgtun folkehøgskole  Torvikbukt  Møre og Romsdal  1917 Jeløy folkehøyskole  Moss  Østfold  1971 Kristiansand folkehøyskole Kristiansand  Vest-Agder  2015 Lundheim folkehøgskole  Moi  Rogaland  1952 Molde folkehøgskole  Molde  Møre og Romsdal  1917 Nordfjord folkehøgskule  Vereide  Sogn og Fjordane  1914 Nordhordland folkehøgskule  Frekhaug  Hordaland  1918 Risøy folkehøyskole  Gjeving, Tvedestrand  Aust-Agder  1936 Rødde folkehøgskole  Melhus  Trøndelag  1920 Rønningen folkehøgskole  Kjelsås  Oslo  1969 Sagavoll folkehøgskole  Gvarv  Telemark  1893 Sandvik folkehøgskole  Mosjøen  Nordland  1974 Solborg folkehøgskole  Stavanger  Rogaland  1913 Stavern folkehøyskole  Stavern  Vestfold  1921 Sunnfjord folkehøgskule  Førde  Sogn og Fjordane  1902 Sunnmøre folkehøgskule  Ulsteinvik  Møre og Romsdal  1908Svalbard folkehøgskole Longyearbyen Svalbard 2019 Valdres folkehøgskule  Leira  Oppland  1899 Viken folkehøgskole  Gjøvik  Oppland  1910 Øytun folkehøgskole  Alta  Finnmark  1917

 Nedlagde norske folkehøgskular 
 Dovre folkehøgskule, Dovre (1915–1918)
 Fredheim folkehøgskole, Rognan (1913–2001)
 Hadsel folkehøyskole, Stokmarknes (1969–1999)
 Heimly folkehøgskole, Finnsnes (1916–2001)
 Kvås folkehøgskole, Kvås (1921–2007)
 Ryfylke folkehøgskule, Sand (1912–2001)
 Sagatun folkehøyskole, Hamar (1864–1891)
 Samisk folkehøgskole (1936–1985) (1991–2001)
 Senja folkehøgskole, Ibestad (1876–1984)
 Solhov folkehøgskole, Lyngen (1912–1987)
 Tryggheim folkehøgskule, Nærbø
 Vestmar folkehøgskole, Drangedal
 Vonheim, Gausdal (1867–2009)

 Sjå òg 
 Folkehøgskule
 Folkehøgskular i Danmark
 Folkehøgskular i Finland
 Folkehøgskular i Sverige

 Kjelder 



 Bakgrunnsstoff 

 Nettportal for norske folkehøgskolar
 Informasjonskontoret for folkehøgskolen
 Informasjonskontor for kristeleg folkehøgskole 


Kategori:Utvalde artiklar 2015