Jamstillingsvedtaket

Jamstillingsvedtaket er ei nemning på eit vedtak i Stortinget i 1975 om å jamstilla lønsvilkåra innan jordbruk og industri. I byrjinga av 1970-åra tok mange til å sjå med uro på nedgangen i sysselsettinga i norsk jordbruk. Særleg var det mange små gardsbruk i utkantane som vart lagde ned eller slegne saman med andre gardar. I etterkant av og i samband med folkerøystinga i 1972 om medlemskap i EF var det mange som la vekt på jordbruket sin situasjon. Ein av grunnane til at sysselsettinga gjekk ned i jordbruket var at lønsemda gradvis vart mindre i høve til andre næringsvegar. 

Øksnesutvalet, leia av Oskar Øksnes vart sett ned i 1972, og la i 1974 fram innstillinga «Støtteordninger i jordbruket», som la eit grunnlag for jamstillingsvedtaket.

Den såkalla Hitraaksjonen i 1975 var ein skattenektaraksjon og grasrotaksjon mellom bøndene på Hitra og Frøya. Politikarar på Stortinget arbeidde samstundes med å få til betre vilkår for bøndene. Mellom anna Berge Furre som leiar i Landbrukskomiteen arbeidde fram jamstillingsvedtaket av 1975. «Stortinget uttaler at denne målsetting bør oppfylles snarest mulig og mener at dette bør skje senest i løpet av tre avtaleperioder. Under gjennomføringen må det legges avgjørende vekt på å øke inntekten på mindre bruk samtidig som jordbruket i vanskeligstilte områder må prioriteres høyt». Ein avtaleperiode viser her til jordbruksavtalen, og tyder at ei inntektsopptrapping skulle skje fram mot den 1. juli 1982.

 Bakgrunnsstoff 
 Norsk institutt for landbruksøkonomisk forskning om vedtaket av 1975 om inntektsjamstilling 

 Sjå òg 
 Jamstellingsvedtaket - eit vedtak i Stortinget i 1885 om å jamstilla dei to skriftmåla i landet, som seinare vart til nynorsk og bokmål

Kategori:Jordbruk
Kategori:Stortingsvedtak
Kategori:Hendingar i 1975