Bøyingsparadigme

I morfologien er eit bøyingsparadigme ei liste over alle bøyingsformene til eit leksem. 

 Etymologi 
Ordet paradigme kjem av gresk parádeigma παράδειγμα n 'prov, døme, føredøme, mønster'.

 Døme 
Her er bøyingsparadigmet til det norske substantivet JENTE:

 Bøyingsparadigmet til substantivet JENTE
 jente (eintal, ubunden)
 jenta (eintal, bunden)
 jenter (fleirtal, ubunden)
 jentene (fleirtal, bunden)

 Regelrette og suppletivistiske bøyingsparadigme 
I regelrette bøyingsparadigme har alle bøyingsformene den same stammen, som i dømet over, der stammen er jent, eller i paradigmet til det norske verbet KASTE, som har stammen kast, og det norske adjektivet FIN, der stammen er fin:

 Bøyingsparadigmet til verbet KASTEI bøyingsparadigmet til KASTE, som i paradigmet til alle verb i bøyingsklassen "a-verb", har preteritum og partisipp same form. At to former i eit paradigme har same form, kallar vi synkretisme.

 Bøyingsparadigmet til verbet KASTE
 kaste (infinitiv)
 kastar (presens)
 kasta (preteritum)
 kasta (perfektum partisipp)
 kast (imperativ)

 Bøyingsparadigmet til adjektivet FIN
 fin (positiv, ubunden, eintal, utrum)
 fint (positiv, ubunden, eintal, nøytrum)
 fine (positiv, ubunden, fleirtal)
 fine (positiv, bunden)
 finare (komparativ)
 finast (superlativ, ubunden)
 finaste (superlativ, bunden)

Dersom eit bøyingsparadigme inneheld fleire ulike stammer, seier ein at det er suppletivistisk, som paradigmet til norske adjektivet LITEN, som har fire heilt forskjellige stammar, lit, små, vesl og min(d):

 Bøyingsparadigmet til adjektivet LITEN
 liten (positiv, ubunden, eintal, maskulinum)
 lita (positiv, ubunden, eintal, femininum)
 lite (positiv, ubunden, eintal, nøytrum)
 små(e) (positiv, fleirtal)
 vesle (positiv, bunden, eintal)
 mindre (komparativ)
 minst (superlativ, ubunden)
 minste (superlativ, bunden)

 Fotnotar 

Kategori:Lingvistikk
Kategori:Lingvistikk
Kategori:Lingvistisk morfologi