Matematikk

Matematikk kan lettfatteleg seiast å vera læra om generaliseringar kring tal og rom; aritmetikk, algebra, geometri, topologi og så vidare. Med ein moderne definisjon er matematikk læra om strukturar på mengder. Med ein struktur meiner ein då eit system av samband mellom element i ei mengd, definert ut frå binære operasjonar og ein del aksiom. 

I matematikk skil me ofte mellom teoretisk matematikk og praktisk matematikk. Førstnemnde tek for seg matematikken i seg sjølv, medan sistnemnde tek for seg bruk av matematikk innanfor fleire andre fagfelt, mellom anna fysikk, økonomi, samfunnsvitskap og biologi.

Matematikk har sitt eige symbolspråk, matematisk språk, som er rimeleg likt og forståeleg for matematikarar i alle land.

 Matematikken sitt grunnlag 
 Matematisk filosofi
 Matematikkhistorie
 Matematisk teori
 Matematisk logikk
 Mengdelære

 Matematikkemne 
Tradisjonelt vert matematikkemna delt inn i tre greiner: Geometri, algebra og analyse. Denne inndelinga er svært skjematisk i forhold til moderne matematikk, der dei tre kategoriane har smelta saman, mellom anna gjennom analytisk geometri. Likevel vil me her stort sett følgja den klassiske inndelinga.

 Diskret matematikk 
Diskret matematikk er eit samlenamn for alle matematiske emne som handlar om endelege prosessar, særleg innanfor heiltala. Desse matematiske emna er spesielt relevante innanfor informasjonsteknologi. 

 Matematisk logikk
 Mengdelære
 Kombinatorikk
 Grafteori
 Algoritmar
 Talteori
 Aritmetikk
 Algebraiske strukturar

 Analyse 
Analyse er den delen av matematikk som handlar om uendelege prosessar, det vil seia prosessar som gjer nytte av grenseverdisetningar. 

 Geometri 

Geometri/Topologi

 Matematisk statistikk 

Sannsynsrekning

Matematisk statistikk

 Andre emne 
 Matematikkonkurransar
 Abelprisen

 Bakgrunnsstoff