Mūžzaļš augs

Mūžzaļš augs ir augs, kas saglabā lapas visa gada garumā un parasti arī nākamajā veģetācijas sezonā, tās nenometot vienlaikus noteiktā gadalaikā. Atšķirībā no augiem, kuriem krīt lapas, mūžzaļajiem augiem lapu maiņa notiek pakāpeniski — vecās lapas tiek aizstātas ar jaunām, neizraisot periodu, kad augs būtu pilnībā bez lapām. Mūžzaļums nav saistīts ar konkrētu augu taksonomisko grupu, bet raksturo noteiktu ekoloģisku un fizioloģisku pielāgojumu. Galvenā mūžzaļu augu pazīme ir ilgstošs periods ar lapām, kas ļauj izmantot gaismu arī apstākļos, kad sezonālā veģetācija ir ierobežota, piemēram, mērenajā joslā agrā pavasarī un vēlā rudenī vai reģionos ar maz izteiktu sezonalitāti. Mūžzaļi var būt gan koki un krūmi, piemēram, skujkoki un mūžzaļie platlapji, gan lakstaugi. To lapas bieži ir pielāgotas ilgstošai funkcionēšanai — ar biezu kutikulu, vaskainu virsmu, samazinātu lapas laukumu vai adatu veidu, kas mazina ūdens zudumu un mehāniskus bojājumus.

Jēdziens mūžzaļš augs ir skaidri nošķirams no augiem, kuri lapas regulāri nomet noteiktā gadalaikā (parasti aukstuma vai sausuma dēļ) un uz laiku paliek bez lapojuma. Savukārt pusmūžzaļi augi ieņem starpstāvokli. Pūsmūžzaļie augi var saglabāt lapas ilgāk nekā vienu gadu vai nezaudēt visu lapojumu vienlaikus, tomēr lapu noturība bieži ir atkarīga no vides apstākļiem, un nelabvēlīgos periodos lapu zudums var būt izteiktāks nekā tipiskiem mūžzaļiem augiem. Tādējādi mūžzaļums atspoguļo augu pielāgošanos konkrētajiem klimata un ekoloģiskajiem apstākļiem, nevis stingru botānisku klasifikācijas kategoriju.

 Ārējās saites 

Kategorija:Augu fizioloģija