1700. gadi

1700. gadi bija gadu desmits, kas sākās 1700. gada 1. janvārī un beidzās 1709. gada 31. decembrī.

 Notikumi pasaulē 
 turpinājās Lielais Ziemeļu karš
 1707: Apvienotās Lielbritānijas Karalistes izveidošanās.

 Notikumi Latvijā  
 1701. gada rudenī krievu dragūnu pulki iebruka Zviedru Vidzemē un sakāva sakāva zviedrus pie kaujā pie Omuļiem, pamatīgi izpostot Ziemeļvidzemi un Dienvidigauniju un lietojot "izdedzinātās zemes taktiku".  
 1702. gada 26. augustā pēc ilɡstoša aplenkuma kapitulēja Alūksnes cietoksnis, kuru aizsargāja ap 300 latviešu bataljonu cīnītāji. Trimdā aizveda visus Valkas un Alūksnes pilsoņus.
 1704. gadā cars Pēteris I un Polijas karalis Augusts II vienojās, ka Krievija pēc kara beigām atdos karalim Zviedru Livoniju, bet šo solījumu Krievijas puse neizpildīja.Vācieši Latgales teritorijā 16. gs. — 20. gs. sākumā: vēsture un recepcija. Kolektīvā zinātniskā monogrāfija. DAUGAVPILS UNIVERSITĀTES AKADĒMISKAIS APGĀDS “SAULE” (2022)
 1704. gada vasarā krievi gribēja ieņemt Kurzemes un Zemgales hercogisti, bet cieta sakāvi kaujā pie Jēkabpils.
 1705. gada 16. jūlijā Svētes upes krastos notika Mūrmuižas kauja. 
 1709ː sākās astoņus mēnešus ilɡais Rīgas aplenkums (1709—1710)

 Atsauces