Bīrtavīla

Bīrtavīla (Ēģiptes arābu: بير طويل, Bīr Ṭawīl, burtiskā tulkojumā "Dziļā aka") ir 2060 km² liela teritorija pie Ēģiptes un Sudānas robežas, uz kuru nepretendē neviena valsts. Līdzīgi kaimiņu Halāibas Trīsstūrim, to reizēm sauc par Bīrtavīlas Trīsstūri, lai gan tās forma ir trapecveida.

Tās nepieprasītais statuss izriet no neatbilstības starp taisnās līnijas politisko robežu starp Ēģipti un Sudānu, kas noteikta 1899. gadā un parasti tiek uzrādīta citu valstu kartēs, un izliekto administratīvo robežu, kas noteikta 1902. gadā. Ēģipte prasa sev politisko robežu, bet Sudāna — administratīvo robežu, kā rezultātā uz Halāibas Trīsstūri pretendē abi un uz Bīrtavīlu neviens. Kopš 2024. gada Bīrtavīla ir vienīgā vieta, kas ir praktiski apdzīvojama, bet uz kuru nepretendē neviena atzīta valdība.

 Vēsture 
1899. gada 19. janvārī Apvienotās Karalistes un Ēģiptes nolīgums par Sudānas pārvaldi definēja "Sudānu" kā "teritorijas uz dienvidiem no 22. platuma paralēles". Tajā bija ietverts noteikums, kas piešķīra Ēģiptei kontroli pār Sarkanās jūras ostu Suakinu, bet 1899. gada 10. jūlija grozījums Suakinu piešķīra Sudānai.
alt=|thumb|Halāibas Trīsstūris un Bīrtavīla 1912. gada kartē
1902. gada 4. novembrī Apvienotā Karaliste noteica atsevišķu "administratīvo robežu", kuras mērķis bija atspoguļot reģiona cilšu faktisko zemes izmantošanu.  bija ganības, ko izmantoja ababdas cilts, kas pamatā mīt netālu no Asuānas, un tādējādi tā tika pakļauta Ēģiptes pārvaldei no Kairas. Līdzīgi arī Halāibas Trīsstūris ziemeļaustrumos tika pakļauts Lielbritānijas Sudānas gubernatoram, jo tā iedzīvotāji kultūras ziņā bija tuvāki Hartūmai.

Ēģipte pretendē uz sākotnējo robežu no 1899. gada, pa 22. paralēli, kas novieto Halāibas Trīsstūri Ēģiptē un Bīrtavīlu Sudānas sastāvā. Savukārt Sudāna pretendē uz 1902. gada administratīvo robežu, kas Halāibu nostādītu Sudānā un Bīrtavīlu Ēģiptes teritorijā. Tā rezultātā abas valstis pretendē uz labāko daļu un neviena no tām nepretendē uz daudz mazāk vērtīgo Bīrtavīlas teritoriju, kas ir mazāka par Luksemburgu un it tikai desmitā daļa no Halāibas platības, un tai nav pastāvīgu apdzīvotu vietu vai piekļuves jūrai. Ne Sudānai, ne Ēģiptei nav tiesību vienlaikus pretendēt uz abām teritorijām, un neviena no valstīm nevēlas atdot Halāibu. Tā kā arī neviena atzīta trešā valsts nepretendē uz novārtā atstāto teritoriju, Bīrtavīla paliek tiesiskā vakuumā.

 Ģeogrāfija 
Bīrtavīlas platība ir 2060 kvadrātkilometri. Tās ziemeļu un dienvidu robežas garums ir attiecīgi 95 kilometri un 46 kilometri; austrumu un rietumu robežas garums ir attiecīgi 26 kilometri un 49 kilometri. Apgabala ziemeļos atrodas Džebeltavīla kalns, kura augstums ir 459 metri. Austrumos atrodas Džebelhagara Ez-Zarkā kalns, kura augstums ir 662 metri, kas iezīmē teritorijas augstāko punktu. Dienvidos atrodas sausā upe Vādī Tavīla. Birtavīlā nav virszemes ūdeņu.

 Klimats 
Saskaņā ar Kepena klimata klasifikāciju Bīrtavīlā valda karsts tuksneša klimats (Bwh). Aptuveni trīs ceturtdaļas gada temperatūra var pārsniegt 40 °C, un trīs karstākajos mēnešos (jūnijā–augustā) tā var sasniegt pat 45 °C. Ziemās (decembris un janvāris ir maigākie mēneši) Bīrtavīlā var būt zemāka temperatūra, krītoties līdz 26 °C.

Tā kā teritorija atrodas tālu no okeāna (vismaz 200 km attālumā no Sarkanās jūras), diennakts temperatūras svārstības visā reģionā ir lielas, aptuveni par 20 °C visu gadu. 

 Iedzīvotāji 
Bīrtavīlā nav pastāvīgu iedzīvotāju, taču ababdas un bišari cilšu pārstāvji klejojumos šķērso šo reģionu, un visā teritorijā ir izveidotas nelegālas kalnraču nometnes, meklējot zelta atradnes. Starp tām ir pastāvīgi funkcionējošas apmetnes, kas saistītas ar zeltračiem. Izmantojot tiesisko neregulējumu, apgabalā arī darbojas algotņi un ieroču tirgotāji, kas saistīti ar notiekošo pilsoņu karu Sudānā.

 Prasības 
Miglainā  statusa dēļ vairākas personas un organizācijas ir mēģinājušas izziņot Bīrtavīlu kā savu mikronāciju; reģiona nomaļās atrašanās vietas un naidīgā klimata dēļ parasti prasības ir paustas deklarācijās, kas publicētas Internetā no citām vietām. Nevienu no šiem apgalvojumiem vai kādus citus nav oficiāli vai citādi atzinusi neviena valdība vai starptautiska organizācija.Al Jazeera

Vietējie nepastāvīgie iedzīvotāji ir nelabvēlīgi reaģējuši uz šīm idejām. Lai gan viņi pārsvarā laipni uzņēmuši retos tūristus, viņi ir arī pietiekami labi bruņoti, lai atbaidītu potenciālus nevalstiskus okupantus.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Koordinātas Vikidatos
Kategorija:Sudāna
Kategorija:Apstrīdētās teritorijas
Kategorija:Ēģipte
Kategorija:Lapas ar nepārskatītiem tulkojumiem