Džeimss Stegs

Džeimss Mārtins Stegs (1900. gada 30. jūnijs — 1975. gada 23. jūnijs) bija Lielbritānijas Meteoroloģijas biroja meteorologs, kas Otrā pasaules kara laikā dienēja Karaliskajos gaisa spēkos un pārliecināja ģenerāli Dvaitu D. Eizenhaueru mainīt Sabiedroto iebrukuma Eiropā datumu no 1944. gada 5. uz 6. jūniju.

 Biogrāfija 
Džeimss Stegs piedzima 1900. gada 30. jūnijā Maselboro, Austrumlotiānā, Skotijā, Aleksandra Stega un viņa sievas Helēnas ģimenē. Līdz 15 gadu vecumam viņš mācījās Dalkeitas vidusskolā Dalkeitā. Tā kā Dalkeitas vidusskola nepiedāvāja tālāku izglītību, viņš pabeidza mācības Brotonas junioru studentu centrs Edinburgā.

1921. gadā Stegs absolvēja Edinburgas Universitāti, iegūstot bakalaura grādu mākslās. Pēc tam viņš kļuva par skolotāju un strādāja par dabaszinību skolotāju Džordža Heriota skolā Edinburgā. 1923. gada 7. aprīlī viņš tika iecelts par otro leitnantu Universitātes virsnieku apmācības korpusā, lai dienētu Džordža Heriota skolas jaunāko kadetu divīzijā.

1924. gadā Stegs kļuva par asistentu Lielbritānijas Meteoroloģijas birojā, un 1939. gadā viņš tika iecelts par Kjū observatorijas vadītāju. 1932./33. gada ziemā viņš vadīja Lielbritānijas polāro ekspedīciju Arktikas Kanādā. 1936. gadā viņš ieguva zinātņu doktora grādu Edinburgas Universitātē par akadēmiskajā publikācijām par Zemes magnētismu.

Stegs tika iecelts par SHAEF štāba galveno meteoroloģijas virsnieku operācijas Overlord laikā. 1943. gada 6. novembrī viņam tika piešķirts ārkārtas nosūtījums ar grupas kapteiņa dienesta pakāpi Karalisko gaisa spēku brīvprātīgo rezervē; tas viņam nodrošināja nepieciešamo autoritāti militāristu vidē, kas nebija pieradusi pie nepiederošām personām.

Stegs strādāja kopā ar trim laika prognozēšanas komandām no Karaliskās flotes, Meteoroloģijas biroja un ASV Armijas Gaisa spēkiem. D-dienas laika prognožu detaļas ir atrodamas to dalībnieku, tostarp paša Stega, publicētajos darbos un memuāros. citing 
 Stagg, J. M., Forecast for Overlord, Ian Allan (1971), , and
 Petterssen, Sverre, Weathering the Storm: Sverre Petterssen, the D-Day Forecast, and the Rise of Modern Meteorology, American Meteorological Society (2001), 

Pēc kara Stegs strādāja par dienestu direktoru Meteoroloģijas birojā līdz 1960. gadam.

Džeimss Stegs nomira 1975. gadā un tika apglabāts Dalkeitas kapsētā. 2019. gada 6. jūnijā, tieši 75 gadus pēc Normandijas izsēšanās, viņa dzimtajā pilsētā Dalkeitā tika atklāta viņam veltīta piemiņas plāksne. Plāksni, kas tika uzcelta ar kolektīvā finansējuma palīdzību, atklāja viņa dēls Pīters Stegs.
 D-dienas laikapstākļi 
Normandijas izsēšanās plānotāji 1944. gada jūnijā ņēma vērā paisumus, diennakts laiku un mēness fāzi – šie apstākļi būtu apmierinoši tikai dažas dienas katrā mēnesī. Pilnmēness bija vēlams, jo tas nodrošinātu apgaismojumu lidmašīnu pilotiem un nodrošinātu visaugstākos paisumus jūrā. Plānā bija paredzēts ka desants notiktu īsi pirms rītausmas, starp bēgumu un paisumu, kad iestājas paisums. Tas uzlabotu vāciešu izvietoto šķēršļu redzamību pludmalē, vienlaikus samazinot laiku, ko vīri pavada atklātā vietā. Eizenhauers provizoriski bija izvēlējies 5. jūniju par uzbrukuma sākuma datumu. Tomēr 4. jūnijā apstākļi nebija piemēroti izsēšanās veikšanai: stiprs vējš un spēcīga jūra neļāva palaist desanta kuģus, un zemi mākoņi neļautu lidmašīnām atrast savus mērķus sauszemē.

Stegs tikās ar ģenerāli Eizenhaueru 4. jūnija vakarā. Viņš un viņa meteoroloģijas komanda prognozēja, ka laikapstākļi uzlabosies pietiekami, lai iebrukums varētu sākties 6. jūnijā.Beevor, Antony (2009). D-day: the Battle for Normandy. London: Viking (Penguin). p. 1. ISBN 978-0-670-02119-2. Nākamie pieejamie datumi ar nepieciešamajiem paisuma apstākļiem (bet bez vēlamā pilnmēness) būtu divas nedēļas vēlāk, no 18. līdz 20. jūnijam. Iebrukuma atlikšana būtu prasījusi atsaukt vīrus un kuģus, kas jau atradās pozīcijās, lai šķērsotu Lamanšu, un tas būtu palielinājis iespēju, ka vācieši atklātu iebrukuma plānus. Pēc ilgām diskusijām ar citiem vecākajiem komandieriem Eizenhauers nolēma, ka iebrukums jāturpina 6. datumā. No 19. līdz 22. jūnijam Normandijas piekrasti plosīja spēcīga vētra, kas padarītu izsēšanos pludmalē praktiski neiespējamu.

Sabiedroto kontrole pār Atlantijas okeānu deva sabiedroto meteorologiem priekšrocības Ziemeļatlantijas laikapstākļu karā vētru prognozēšanā. Tā kā Luftwaffe meteoroloģijas centrs Parīzē prognozēja divas nedēļas ilgu vētru periodu, daudzi Vērmahta komandieri atstāja savas vienības, lai apmeklētu kara spēles Rennā, un daudzu vienību vīriem tika dots arī atvaļinājums.[18] Vācu komandieris feldmaršals Ervīns Rommels atgriezās Vācijā uz savas sievas dzimšanas dienas svinībām un lai tiktos ar Hitleru, cenšoties iegūt vairāk tanku savām vienībām.
 Attēlojums mākslā un kino 
Stegu atveidoja angļu aktieris Patriks Bārs 1962. gada filmā "The Longest Day", austrāliešu aktieris Kristofers Džeimss Beikers 2004. gada TV filmā "Ike: Countdown to D-Day", aktieris Deivids Heigs savā 2014. gada lugā "Pressure" un skotu aktieris Stīvens Krī 2017. gada filmā "Churchill". Viņu atveidos arī īru aktieris Endrū Skots 2026. gada filmā "Pressure".

 Atsauces 

 Literatūra 





 Ārējās saites 
 D-Day: The role of the Met Office
 70th anniversary of the D-Day landings and the role of the Met Office
 Remarks by Chief Justice William H. Rehnquist to the American Meteorological Society, 23 October 2001

Kategorija:1900. gadā dzimušie
Kategorija:1975. gadā mirušie
Kategorija:Meteorologi
Kategorija:Ar Britu Impērijas ordeni apbalvotie