Afāra

Afāru nacionālā reģiona pavalsts (; , yä-Afar Bǝḥerawi Kǝllǝlawi Mängǝst) ir viena no Etiopijas reģionālajām pavalstīm. Tā atrodas valsts ziemeļaustrumos, robežojas ziemeļos ar Eritreju, austrumos — ar Džibutiju un Somāli reģionu, dienvidos — ar Oromiju, bet rietumos — ar Amharu un Tigraju. Pavalsts galvaspilsēta ir Semera, bet lielākā apdzīvotā vieta — bijusī reģiona galvaspilsēta Asajta. Lielākā daļa iedzīvotāju ir titulnācija afāri, pēc konfesionālās pārliecības — musulmaņi.

 Ģeogrāfija 
Afāras pavalsts aizņem līdzenumu teritoriju Etiopijas ziemeļaustrumos Austrumāfrikas lūzumzonā. Rietumos tai piekļaujas Etiopijas kalniene, bet dienvidaustrumos — Ahmara grēda. Pavalsts ziemeļdaļu aizņem Denakilas ieplaka ar Āfrikas zemāko punktu Asala ezeru -155 m z.j.l., bet dienviddaļu — Avašas upes ieleja. Afāras teritorijā izveidoti Afāras (1966, daļa) un Jangudi Rasas (1969) nacionālie parki. 

 Vēsture 
No 1734. gada afāru apdzīvotajās zemēs tā sauktajā «afāru trijstūrī» mūsdienu Etiopijas, Eritrejas un Džibutijas teritorijā pastāvēja Ausas sultanāts. 1936. gadā tas tika iekļauts Itāļu Austrumāfrikā."ITALIANS CONQUER AUSSA SULTANATE; Occupy Sardo, in Center of Rich Area, and Dominate Red Sea Caravan Trails. LINE BISECTS ETHIOPIA Rome Sees Early Submission of Haile Selassie -- Britain's Attitude Chief Worry". The New York Times. Pēc 2. pasaules kara Etiopijas sastāvā afāru zemes tika sadalītas starp Eritrejas, Tigrajas, Vollo, Ševas un Hararges provincēm.

1987. gada administratīvajā reformā tika izveidots Asabas autonomais reģions, kurā apvienoja visas afāru teritorijas līdz pat Sarkanajai jūrai; tā centrs bija ostas pilsēta Aseba mūsdienu Eritrejā. 1991.—1993. gadā Eritreja ieguva neatkarību no Etiopijas, nodalot Asabas reģiona ziemeļdaļu, bet jau 1991. gadā pēc etniski-federālās reorganizācijas izveidoja tagadējo Afāras pavalsti (sākotnēji kā 2. reģionu). Sākumā pavalsts galvaspilsēta bija Asajta, bet vēlāk to pārcēla uz jaunbūvēto Semeru.

 Atsauces 

 Ārējās saites