Apaļgliemenes

Apaļgliemenes () ir kosmopolītiska gliemeņu klases ģints. Šo ģinti 1777. gadā izveidoja itāļu dabaspētnieks Džovanni Antonio Skopoli. Ģints tipiskā suga ir parastā apaļgliemene Sphaerium corneum (Linnaeus, 1758). Latvijas iekšējos ūdeņos ir zināmas 6 apaļgliemeņu sugas. Ģeohronoloģiski apaļgliemeņu ģints pārstāvji ir zināmi no juras vai krīta perioda līdz mūsdienām.

 Apraksts 
Čaulas ir ovālas, kvadrātveidīgas vai noapaļoti trīsstūrveidīgas, gandrīz simetriskas, ar vāji izvirzītām galotnēm. Uz čaulas ārējās virsmas ir koncentrisks augšanas ornamentējums. Apaļgliemenēm ir divi sifoni.Cox, L. R. et al. (1969). Part N: Mollusca 6, Bivalvia. In: Moore, R.C. (Ed.) Treatise on Invertebrate Paleontology. Geological Society of America and University of Kansas Press, Lawrence, Kansas, 2 vol., 951 pp. 670. lpp. Tās ir dzīvdzemdētājas. Olas attīstās īpašos marsūpijos, kas veidojas uz iekšējām žaunām. Rezultātā no mātītēm iznāk jau noformējušās jaunās apaļgliemenes. Viens metiens nepārsniedz desmit īpatņus. Barojas ar detrītu. 

 Sistemātika 
Apaļgliemeņu ģintī ir daudz izmirušu un mūsdienu sugu. Latvijā ir konstatētas šādas sugas:MolluscaBaseM. Rudzīte, E. Dreijers, L. Ozoliņa Moll, E. Parele, D, Pilāte, M. Rudzītis, A. Stalažs. Latvijas gliemji (Sugu noteicējs), LU Akadēmiskais apgāds, Rīga, 2010, 198-202. lpp.
 ģints: Sphaerium Scopoli, 1777
 suga: Sphaerium corneum (Linnaeus, 1758) - parastā apaļgliemene
 suga: Sphaerium lacustre (O.F. Müller, 1774) - cekulainā pundurgliemene
 suga: Sphaerium nucleus (Studer, 1820) - matētā apaļgliemene
 suga: Sphaerium ovale (A. Férussac, 1807) - ovālā apaļgliemene
 suga: Sphaerium rivicola (Lamarck, 1818) - platā apaļgliemene
 suga: Sphaerium solidum (Normand, 1844) - rievainā apaļgliemene

 Atsauces 

Kategorija:Apaļgliemeņu kārta