Kārlis Hugo Hāns

Kārlis Hugo Hāns (; dzimis , miris ) bija Ādažu muižā dzimis vācbaltiešu izcelsmes misionārs Namībijā un lingvists.

Dzimis Ādažu muižas rentnieka ģimenē. Mācījās Rīgas Domskolā. 1834. gadā uzsāka mācības Krievijas armijas inženieru skolā, tomēr nebija apmierināts ar mācībām un 1837. gadā devās uz Vupertāli, kur iestājās Reinas misionāru biedrības (Rheinische Missionsgesellschaft) skolā, kuru pabeidza 1841. gadā un tā paša gada oktobrī ieradās Keiptaunā. 1842. gadā nodibināja misionāru staciju Namībijas vidienē, Grosbarmenā uz rietumiem no Okahanķas. Vēlākos gados darbojās arī citos Namībijas reģionos, dažkārt atgriežoties Eiropā, tai skaitā Baltijā. Kopš 1873. gada strādāja par luterāņu draudzes mācītāju Keiptaunā.

Darbodamies Namībijā, Hāns apguva herero valodu. Viņš iztulkoja Jauno Derību un citus reliģiskus tekstus. Vāciski 1854. gadā viņš publicēja pirmo herero valodas gramatiku Entwurf einer Grammatik der Herero Sprache un pirmo vārdnīcu, par ko Leipcigas Universitāte piešķīra Hānam goda doktora grādu.

1919. gadā noslepkavotais teoloģijas profesors Traugots Hāns ir Kārļa Hugo mazdēls.

 Ārējās saites 

 BBLd — Baltisches Biografisches Lexikon digital

Kategorija:Vācbaltieši
Kategorija:Ādažos dzimušie
Kategorija:1818. gadā dzimušie
Kategorija:1895. gadā mirušie