Malmedī slaktiņš

Malmedī slaktiņš bija vācu kara noziegums, ko 1944. gada 17. decembrī Baugnecas krustojumā netālu no Malmedī pilsētas Beļģijā, Ardēnu operācijas laikā (1944. gada 16. decembris - 1945. gada 25. janvāris) pastrādāja Waffen-SS karavīri. Peipera kaujas grupas karavīri nogalināja astoņdesmit četrus ASV armijas karagūstekņus no 285. lauka artilērijas novērotāju bataljona, kas bija padevušies pēc īsas kaujas. Waffen-SS karavīri bija sagrupējuši ASV karagūstekņus zemnieka laukā, kur viņi izmantoja ložmetējus, lai apšautu un nogalinātu amerikāņus; daudzi no karagūstekņiem, kas izdzīvoja slaktiņa apšaudē, pēc tam tika sodīti ar šāvienu galvā.

Papildus astoņdesmit četru ASV karagūstekņu tūlītējai nogalināšanai lauksaimnieka laukā, termins "Malmedī slaktiņš" ietver arī citas Waffen-SS  karavīru veiktās civiliedzīvotāju un karagūstekņu slepkavības Beļģijas ciematos un pilsētās laikā pēc viņu pirmā ASV karagūstekņu slaktiņa Malmedī; šie Waffen-SS kara noziegumi bija Malmedī slaktiņa tiesas procesa (1946. gada maijs–jūlijs) priekšmets, kas bija daļa no Dahavas prāvām (1945–1947).
 Kauja pie Malmedī 
Saskaņā ar amerikāņu versiju,Michael Reynolds. Massacre At Malmédy During the Battle of the Bulge  (World War II, February 2003) 17. decembrī cauri Malmedī apgabalam devās 30 transportlīdzekļu (džipu, traktoru un kravas automašīnu) kolonna no 285. lauka artilērijas novērotāju bataljona B baterijas. Baterija iepriekšējā dienā bija nodota citam korpusam un tagad tika pārdislocēta. Malmedī palika četri transportlīdzekļi, bet pārējie turpināja ceļu. Krustojumā uz dienvidaustrumiem no pilsētas kolonna sastapās ar Joahima Peipera kaujas grupas priekšpulku, kas sastāvēja no diviem PzKpfw IV tankiem un diviem bruņutransportieriem (tajā laikā vācu vienība jau bija zaudējusi piecus tankus). Vāciešu karavīri apturēja amerikāņu kolonnu, un, tā kā amerikāņu baterijas karavīriem trūka prettanku ieroču, viņiem nebija citas izvēles kā padoties. Rezultātā vācu vienības rokās nonāca 113 amerikāņu karagūstekņi: 90 vīri no novērotāju bataljona, 10 vīri no ātrās palīdzības automašīnām, kas brauca cauri apgabalam, viens militārais policists, kas stāvēja krustcelēs, viens militārais inženieris un vēl 11 vīri, kas tika sagūstīti pirms sadursmes ar kolonnu. Pēc kaujas vācu karavīri organizēja karagūstekņu nāvessoda izpildi, nogalinot 84 neapbruņotus amerikāņu karavīrus; tomēr dažiem izdevās izglābties, bēgot vai izliekoties par mirušiem.
 Izmeklēšana 
Saskaņā ar ASV Senāta apakškomitejas ziņojumu Malmedī slaktiņš bija tikai viens no vairākiem Peipera kaujas grupas pastrādātajiem kara noziegumiem Ardēnu operācijas laikā, kā rezultātā gāja bojā aptuveni 350 amerikāņu karagūstekņi un aptuveni 100 Beļģijas civiliedzīvotāji. Tika arī atzīmēts, ka jau iepriekš Austrumu frontē viens no Peipera bataljoniem bija nodedzinājis divus ciematus un nogalinājis daudzus civiliedzīvotājus.Malmedy massacre investigation. Report of the Subcommittee of Committee on armed services , p. 2.

Padevušos un atbruņoto ienaidnieka karavīru nāvessodu aizliedza Ženēvas konvencijas par karagūstekņiem, un tas tika uzskatīts par kara noziegumu. Pēc Otrā pasaules kara VI SS tanku armijas komandieris Zeps Dītrihs, Joahims Peipers un vēl divi komandieri Dahavas prāvās amerikāņu okupācijas zonā tika atzīti par vainīgiem nelikumīgu pavēļu izdošanā. Vēl 69 vācu karavīri tika tiesāti par līdzdalību slaktiņos. 1946. gada 16. jūlijā tika pasludināts spriedums: Peiperam un vēl 42 citiem tika piespriests nāvessods, Zepam Dītriham un vēl 21 citiem - mūža ieslodzījums, diviem - 20 gadi, vienam - 15 gadi un pieciem - 10 gadi.

Pēc tam amerikāņu prokurori bija spiesti atzīt, ka pratināšanas laikā tika izmantota spīdzināšana un vardarbība, nepatiesas liecības un pat tiesas procesa imitācija. Lietas materiāli tika pārskatīti, un sodi tika samazināti. Pēc tam, kad tika konstatēts, ka visi apsūdzētie ir tikuši pazemoti un piekauti, sodi tika vēl vairāk samazināti. 1949. gada martā ASV Senāta Bruņoto spēku komiteja izmeklēja apsūdzības šajā lietā un secināja, ka izmeklēšanā ir bijušas pieļautas dažādas kļūdas. Viskonsinas senators Džozefs Makārtijs apsūdzēja armiju Gestapo metožu izmantošanā. Galu galā visi vāciešiem piešķirtie nāvessodi tika atcelti.
 Atsauces 

 Literatūra 
 Steven P. Remy, The Malmedy Massacre: The War Crimes Trial Controversy (Harvard University Press, 2017), x, 342 pp.
 Ārējās saites 
 Mortuary Affairs Operations At Malmedy – Lessons Learned From A Historic Tragedy, by Major Scott T. Glass. Quartermaster Professional Bulletin, Autumn 1997
 Battle of the Bulge on the Web, Malmedy Massacre resources
 "Massacre at Malmédy during the Battle of the Bulge"  (reprint of an article in World War II [2003] by M. Reynolds)
 Gettysburg Daily article on 65th anniversary of the Malmedy Massacre.
 Fatal Crossroads: The Untold Story of the Malmédy massacre at the Battle of the Bulge , Book by Danny S. Parker, November 2011

Kategorija:1944. gads
Kategorija:Kara noziegumi
Kategorija:Masu slepkavības
Kategorija:ASV vēsture