Kalendārais gads

Kalendārais gads ir laika posms, kura ilgums ir noteikts konkrētā kalendāra sistēmā. Tas parasti sastāv no vesela skaita diennakšu. Kalendārā gada galvenais uzdevums ir nodrošināt praktisku laika skaitīšanu, kas pēc iespējas precīzi saskaņota ar astronomisko gadu (visbiežāk — tropisko gadu).

 Struktūra un variācijas 
Lielākajā daļā mūsdienu kalendāru, tostarp Gregora kalendārā, izšķir divu veidu kalendāros gadus:
 Parastais gads, kurā ir 365 diennaktis;
 Garais gads, kurā ir 366 diennaktis.

Garais gads tiek ieviests, lai kompensētu starpību starp kalendāro gadu un reālo tropisko gadu, kura vidējais ilgums šobrīd ir aptuveni  dienas. Bez šīs korekcijas kalendāra datumi laika gaitā ievērojami attālinātos no attiecīgajiem gadalaikiem un astronomiskajām parādībām (ekvinokcijām un saulgriežiem).

 Gada garums dažādos kalendāros 
Dažādas kalendāru sistēmas izmanto atšķirīgas formulas un ciklus, lai pietuvinātos Saules gadam, tāpēc to vidējais gada ilgums atšķiras:
 Gregora kalendārā 400 gadu ciklā ir 97 garie gadi, tādējādi vidējais gada ilgums ir  dienas.
 Jūlija kalendārā vidējais gada ilgums ir  dienas.
 Ebreju kalendārā vidējais gada ilgums ir aptuveni  dienas.
 Islāma kalendārs (Mēness kalendārs) sastāv no 12 Mēness mēnešiem, un tā gads ir 354 vai 355 dienas garš, tādēļ tas nav saskaņots ar Saules ciklu.

 Mūsdienu standarts 
Mūsdienās starptautiski pieņemtais standarts ir Gregora kalendārais gads. Kalendārais gads lielākoties sākas 1. janvārī un beidzas 31. decembrī, tomēr dažādās kultūrās un reliģijās Jaunais gads tiek svinēts atšķirīgos laikos.

 Skatīt arī 
 Tropiskais gads
 Garais gads
 Gregora kalendārs

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Calendar (angliski)

Kategorija:Kalendāri
Kategorija:Laika mērīšana