Enheduanna

Enheduanna (, *en-he₂-du₇-an-na*; dzīvojusi ap 23. gadsimtu p.m.ē.) bija akadiešu princese, dzejniece un augstā priesteriene Ūras pilsētā. Viņa tiek uzskatīta par pasaulē pirmo zināmo autoru (gan vīriešu, gan sieviešu), kura vārds un biogrāfiskie dati ir saglabājušies vēsturiskos ierakstos."Enheduanna - The First Named Author". World History Encyclopedia.

Enheduanna bija Akadas valdnieka Sargona Lielā meita, un viņas darbība bija izšķiroša, lai apvienotu šumeru un akadiešu kultūras un reliģijas Akadas impērijas laikā.Bahrani, Zainab. "Women of Babylon". Routledge, 2001.

 Biogrāfija 
Enheduanna bija Akadas Sargona meita, un tēvs viņu iecēla par Mēness dieva Nannas (akadiešu: Sins) augsto priesterieni Ūrā. Viņas iecelšanai bija ne tikai reliģiska, bet arī spēcīga politiska nozīme — tādā veidā Sargons nostiprināja savu varu pār iekarotajām šumeru pilsētvalstīm, sasaistot tās ar savu dinastiju caur priesteru kultu.

Pēc tēva nāves, viņas brāļa Rimūša valdīšanas laikā, Enheduanna tika izraidīta no Ūras politiska apvērsuma rezultātā, ko vadīja vietējais valdnieks Lugalanne. Tomēr vēlāk viņa atguva savu amatu un turpināja kalpot par priesterieni, ko viņa aprakstījusi savā slavenākajā darbā "Inannas slavināšana".Hallo, William W. and J.J.A. van Dijk. "The Exaltation of Inanna". Yale University Press, 1968.

 Literārā darbība 
Enheduanna ir pirmā autore, kura lietojusi pirmo personu ("es"), aprakstot savas personīgās jūtas un radošās mokas. Viņas darbi ir sarakstīti ķīļrakstā uz māla plāksnītēm.

 Galvenie darbi 
 "Inannas slavināšana" (Nin-me-šar-ra): Viņas vissvarīgākais darbs, kurā viņa lūdz dieves Inannas palīdzību pēc izraidīšanas no Ūras.
 "Tempļu himnas": 42 himnu krājums, kas veltīts Mezopotāmijas pilsētu tempļiem. Šajā krājumā viņa apvienoja dažādu pilsētu dievības, palīdzot izveidot kopīgu impērijas panteonu.
 Himnas dievam Nannam: Reliģiski teksti, kas saistīti ar viņas kā priesterienes tiešajiem pienākumiem.

 Vēsturiskā nozīme 
Enheduannas darbi tika kopēti un studēti Mezopotāmijas skolās vēl simtiem gadu pēc viņas nāves. Viņa tiek uzskatīta par personu, kura pirmo reizi rakstiskajos avotos lietojusi jēdzienu Septiņas jūras, lai apzīmētu pasaules plašumu.

Viņas vārds rietumu pasaulei kļuva zināms tikai 1927. gadā, kad britu arheologs Leonards Vullijs izrakumos Ūrā atrada alabastra disku ar viņas attēlu un vārdu.Woolley, Leonard. "Ur of the Chaldees". Cornell University Press, 1982.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Mezopotāmija
Kategorija:Dzejnieki