Pils teātris

Pils teātris () bija 1914. gadā celta jūgendstila ēka, kas atradās Pils salā pie Driksas tilta, netālu no Jelgavas pils. Ēku galvenokārt izmantoja kino izrādēm un līdz Otrajam pasaules karam tā bija viens no nozīmīgākajiem kultūras objektiem pilsētā.

 Vēsture 
1913. gada jūlijā Pils salā sāka izcirst kokus un uz turieni vest kokmateriālus teātra ēkas celtniecībai, kas sākotnēji izsauca Jelgavas iedzīvotāju protestus. Jelgavas dome teātra ēkas celtniecībai uz 50 gadiem iznomāja 364 kvadrātasis Jelgavas pils parka zemes, pēc kā teātra ēkai bija jāpāriet valsts īpašumā. Teātris bija paredzēts kā barona Korfa dāvana savai sievai Ernai. 1914. gada 16. martā pulksten 15 vēl pilnībā nepabeigtajā ēkā notika kinoteātra Palais Royal atklāšana.

Pirmā pasaules kara laikā ēkā bija iekārtots sanitārais depo, bet vācu okupācijas laikā — Frontes teātris. Atšķirībā no Jelgavas pils, Pils teātris Pirmajā pasaules karā necieta.

1926. gadā par Pils teātra īpašnieku kļuva jurists un Lāčplēša kara ordeņa kavalieris Ernests Alksnis, kurš apprecēja Korfa atraitni. Starpkara laikā Pils teātrī ierīkoja arī vīna pagrabu. 1929. gadā Pils teātris bija paredzējis līdz Ziemassvētkiem sākt skaņu filmu izrādīšanu un jau iegādājies vajadzīgo kino demonstrēšanas aprīkojumu, tostarp projektoru, pastiprinātājus un skaļruņus, tomēr aizkavējušos Vācijas ražotāju sinhronizācijas iekārtu piegādes dēļ skaņu filmas sāka izrādīt neilgi pēc svētkiem, tostarp paredzot arī amerikāņu aktiera un dziedātāja Ala Jolsona piedalīšanos filmā. 1931. gadā Pils teātris bija viens no pieciem Jelgavas kinoteātriem un vienīgais, kas bija aprīkots ar skaņu filmu aparātu.

1939. gadā pārpildītā zālē Pils teātrī notika pirmās latviešu skaņu filmas „Zvejnieka dēls” izrāde, kurā piedalījās arī rakstnieks Vilis Lācis. 20. gadsimtu 30. gadu beigās teātra apmeklētāju skaits samazinājās, un Alksnis teātra zāli nodeva Jelgavas Lauksaimniecības akadēmijai, kas to izmantoja studentu sporta nodarbībām.

Otrā pasaules kara 1944. gada jūlija kaujā par Jelgavu Pils teātris izdega. Neskatoties uz to, ka vēsturniekuprāt, Pils teātri būtu bijis iespējams atjaunot, 1950. gadu sākumā Jelgavas pilsētas izpildkomiteja to nojauca, pamatojot to ar vajadzību iztaisnot un paplašināt Lielās ielas sākumposmu starp Driksas un Lielupes tiltu. No Pils teātra līdz mūsdienām saglabājusies viena dekoratīvā vāze.

 Atsauces 

Kategorija:Celtnes un būves Jelgavā
Kategorija:Kinoteātri Latvijā