Trīsūsu zvanuputns

Trīsūsu zvanuputns () ir Centrālamerikas gājputns no kotingu dzimtas zvanuputnu ģints. Dzimumi pēc izskata ir ļoti atšķirīgi. Tēviņam ir balta galva un kakls, bet pārējais apspalvojums ir kastaņbrūns. No knābja pamatnes karājas trīs garas, slaidas, melnas ūsas, kuras tas izmanto mātīšu piesaistīšanai. Mātītei ir olīvkrāsas apspalvojums ar dzeltenīgām svītrām apakšpusē un dzeltenu vēdera zonu.

Trīsūsu zvanuputns ligzdo Kostarikas kalnu reģionos un migrē uz Hondurasas rietumiem, Nikaragvu un Panamu. Tēviņam ir skaļa, atšķirīga, zvanam līdzīga skaņa, un, tā kā šie putni ir noslēpumaini un kautrīgi, tos biežāk dzird nekā redz. Starptautiskā Dabas aizsardzības savienība novērtējusi to aizsardzības statusu kā "neaizsargāts".

 Izskats 
Pieauguši tēviņi sasniedz 30—33 cm garumu un aptuveni 220 g svaru, savukārt mātītes ir nedaudz mazākas, sasniedzot aptuveni 25 cm garumu un aptuveni 145 g svaru. Tēviņa ķermenis, aste un spārni ir tumši brūni; galva, kakls un krūšu augšdaļa ir balta; ūsas, acu gredzens un knābis ir melni. Putns savu nosaukumu ieguvis no trim augošajām, ādainajām ūsām, kas karājas no knābja pamatnes. Šīs ūsas var sasniegt 10 cm garumu, pagarinoties dziedāšanas un pārošanās laikā. Ūsas paliek mīkstas pat tām pagarinoties. Ūsām nav erekcijas stāvoklis, jo tās nekontrolē muskuļi. Ārējās ūsas neizvirzās uz sāniem, un vidējā ūsa neizvirzās taisni uz augšu, kā parādīts dažās vecākās ilustrācijās. Mātīte ir mazāka nekā tēviņš un mazāk uzkrītoša: tā ir pilnīgi olīvkrāsas ar dzeltenīgām svītrām apakšā un tai nav ūsu.

 Putna dziesma 
Šī putna noslēpumainās uzvedības dēļ to bieži var noteikt tikai pēc tā raksturīgā "zvaniņa" sauciena, ko rada tikai tēviņi. Tuvā attālumā daudzu Kostarikā dzīvojošo īpatņu vokalizācija ir sarežģīta, trīsdaļīga dziesma, un "bonk" skaņa dod putnam tā nosaukumu. Dziesmas atšķiras starp īpatņiem kas sastopami Nikaragvā un Panamā, taču arī šajās dziesmās ir ļoti skaļas, bet mazāk rezonējošas notis.

Donalda Krūdsmana pētījums par putnu dziesmu ierakstiem, kas arhivēti Kornela Ornitoloģijas laboratorijā, atklāja, ka trīsūsu zvanuputns ir unikāls savā apakškārtā ar to, ka tas apgūst melodijas, neskatoties uz to, ka dziesma ir instinktīvi noteikta, un tā pēdējos gados ir mainījusies, kā bija saklausāms ierakstos.

 Barošanās 
Trīsūsu zvanuputns barojas tikai ar avokado gan vairošanās sezonā, gan ziemošanas laikā. Barības sugu sastāvs mainās visa gada garumā.

 Izplatība 
Trīsūsu zvanuputns ir sastopams Kostarikā, Panamā, Nikaragvā un Hondurasā un tas veic vertikālās migrācijas. Vairošanās sezonā tas apdzīvo mitrus kalnu mežus 1200 līdz 2100 metru augstumā virs jūras līmeņa. Ārpus vairošanās sezonas tas var pacelties līdz 3000 metru augstumam virs jūras līmeņa vai nolaisties līdz 600 metriem zemienēs, bieži apmetoties sekundāros mežos un augstos kokos daļēji atklātās vietās pie lielākiem mežiem.

 Atsauces 

 Literatūra 

 Snow, D.W. (1982). The Cotingas: Bellbirds, Umbrella birds and their allies. British Museum Press. 


 Ārējās saites 

 BirdLife Species Factsheet.
 Photos, videos and observations at Cornell Lab of Ornithologys Birds of the World
 Calls and songs on the xeno canto collection


Kategorija:Dienvidamerikas fauna
Kategorija:Dienvidamerikas putni