Ametista bērzlapene

Ametista bērzlapene (Laccaria amethystina) ir maza, violeta sēne bērzlapeņu ģintī, kas aug mežos mitrās augsnēs. Latvijā reta.

 Apraksts 
Cepurītes diametrs ir 2—5 cmI.Dāniele, D.Meiere "Lielā Latvijas sēņu grāmata", Karšu izdevniecība Jāņa sēta, Rīgā, 2020, 171. lpp. (saskaņā ar citiem avotiem 1—4 cm), bet unikālos gadījumos var sasniegt 10 cm, jaunībā puslodes formas ar ielocītām malām, vēlāk saplacināta, parasti iedobta centrā, dažreiz ar nelielu bumbulīti. Retos gadījumos var būt stipri izlocīta. Gluda, bez plīvura. Krāsa ievērojami mainās atkarībā no vecuma un mitruma — no piesātināti tumši violetas vai sarkanbrūnas mitrā stāvoklī līdz pelēkvioletai, ceriņkrāsas bēšai sausā stāvoklī, pēc tam laika gaitā tā izbalē un sausumā var kļūt gandrīz balta.

Lapiņas ir biezas, ļoti retas, zili violetas vai purpursarkanā krāsā, bālganas-miltainas vecumā, nedaudz nolaidenas gar kātiņu.

Kātiņš 5—7 cm garš (saskaņā ar citiem avotiem, 3—12 cm), 3—7 (10) mm diametrā, cilindrisks vai vālesveida, gareniski svītrots, stingrs un dobs. Kātiņš ir tādā pašā krāsā kā cepurīte, bet nobriedušām sēnēm tas var izbalēt un mainīt krāsu agrāk. Pie pamata violets micēlija pinums.

Mīkstums gaiši violets, ūdeņains un ar saldenu garšu (saskaņā ar citiem avotiem tam nav izteiktas garšas vai smaržas).

Sporu pulveris ir balts.

Sporas (bez ornamentācijas) 7—10 × 5—7 (pēc cita avota 8—10) µm, ieapaļas, bezkrāsainas, klātas ar dzeloņiem; dzeloņi 1,4—2,8 µm gari, pie pamatnes > 1,2 µm diametrā.

Bazīdijas ir vālesveida un bezkrāsainas, 30—64,5 x 8,5—14 μm.

Heilocistīdas 25,5—64 (92) × 4—12 µm, pavedienveida, vālesveida, plati vālesveida vai uzpūstas, daudzas, plānsienu, bezkrāsainas.

 Ekoloģija 
Parastākais augšanas laiks no vasaras vidus līdz septembra beigām. Bieži aug lielās grupās. Aug lapu koku un skujkoku mežos un ir diezgan termofila. Veido mikorizu ar dižskābaržiem un citiem kokiem, taču pamatā ir humusa saprotrofs. Tā ir nitrofila sēne, kuras micēlijs labi attīstās vidē ar augstu slāpekļa saturu. sastopama galvenokārt mērenajā joslā Eiropā, taču atradnes zināmas arī Āzijā, Centrālamerikā, Dienvidamerikā un Ziemeļamerikā.

 Lietošana pārtikā 
Sēne ir ēdama, vecajā padomju sistēmā klasificēta kā 4. (zemākā ēdamā) kategorija. Ēd tikai svaigas cepurītes. Tomēr sēni bieži neieteic lietot uzturā gan tās mazo izmēru, gan ekoloģiskās jutības dēļ. Līdzīgi dažām citām sugām, ametista sēne tiek uzskatīta par smago metālu superkoncentrētāju: ir konstatēts, ka L. amethystina augļķermeņi netīrā vidē uzkrāj vidēji aptuveni 100 μg/g (sausā svara) arsēna. Reizēm tiek pievienota ēdienam dekoratīvos nolūkos.

Latvijas Mikologu biedrība 2026. gadā to izvēlēja par gada sēni.

 Līdzīgas sugas 

 Laccaria laccata — sārtā bērzlapene (kad ametista bērzlapene vecumā izbalē)
 Laccaria bicolor — divkrāsu bērzlapene

 Atsauces 

Kategorija:Ēdamās sēnes
Kategorija:Lapas ar nepārskatītiem tulkojumiem