Arnolds Klotiņš

Arnolds Klotiņš (dzimis ) ir latviešu muzikologs un publicists. Latviešu mūzikas vēstures, mūzikas socioloģijas un estētikas pētnieks.

 Dzīvesgājums 
Dzimis 1934. gadā Rīgā adventistu mācītāja Ernesta Klotiņa (1905—1995) ģimenē, tēvs bija adventistu Latvijas draudžu savienības prezidents, kuru arestēja 1949. gadā un piesprieda desmit gadu sodu ieslodzījumā.Tagad jau viegli runāt, bet toreiz VDK tiešām visam sekoja. Saruna ar Arnoldu Klotiņu Viesturs Sprūde, la.lv 2018. ɡada 4. oktobrī
Mācījās vakarskolā, strādāja mežierīcības kantorī. 1954.—1956. gadā mācījās Jāzepa Mediņa Rīgas mūzikas vidusskolā.
1964. gadā Arnolds Klotiņš neklātienē pabeidza studijas Latvijas Valsts konservatorijas Muzikoloģijas nodaļā, tad 1968. gadā turpināja studijas PSRS Kultūras ministrijas Mākslas vēstures institūta aspirantūrā, 1975. gadā aizstāvēja zinātņu kandidāta disertāciju par folkloras iesaistes estētiku latviešu komponistu mūzikā.
1970. gadu otrajā pusē sāka pētīt folkloras mantojuma lomu kultūrā un tā popularizēšanas metodoloģiju. 1980. gados pētīja Latvijas folkloras kustību, bija Latvijas Komponistu savienības valdes sekretārs.

Atmodas laikā bija viens no Latvijas Tautas frontes (LTF) idejas autoriem un organizētājiem. Darbojās LTF programmas grupā, kurā bija arī Jānis Freimanis, Edgars Meļķisis un Jānis Škapars.
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas bija Latvijas Radio ģenerāldirektors (1992—1995), LU Literatūras, folkloras un mākslas institūta vadošais pētnieks.

 Balvas 
 Triju Zvaigžņu ordenis, IV šķira (2002)
 Baltijas Asamblejas balva literatūrā, mākslā un zinātnē (2023)

 Darbi 
 Mūzikas modernisma daudzās sejas. Rīga: LU LFMI, 2024. — 216 lappuses
 Mūzika bēgļu gaitās: latviešu mūzikas dzīve un jaunrade pēckara Eiropā 1944—1951. Rīga: LU LFMI, 2022. — 542 lappuses.
 Divatā ar tautasdziesmu: Folklora latviešu komponistu iztēlē un skaņdarbos. Rīga: Zinātne, 2020. — 159 lappuses.
 Mūzika pēckara staļinismā: Latvijas mūzikas dzīves un jaunrade 1944-1953. Rīga: LU LFMI, 2018. — 680 lappuses.
 No zobena dziesma: Roberts Zuika un viņa vīru koris karā, gūstā un trimdā. „Zinātne”, Rīgā, 2013. — 192 lappuses.
 Mūzika okupācijā: Latvijas mūzikas dzīve un jaunrade 1940-1945 (galv. autors un redaktors). LU LFMI, Rīgā, 2011, — 696 lappuses.
 Jāzeps Vītols, Kora mūzika/Choral Music, III sēj. (latviešu un angļu valodā). Rīgā, „Musica Baltica”, 2011. — 354 lappuses.
 Jurjānu Andrejs mūzikas kultūrā un tautā [līdzautors Vilis Bendorfs]. Rīga, 1981

 Raksti 
 Latviešu komponistu adaptācijas varianti pēckara Eiropā. Letonica: Humanitāro zinātņu žurnāls, 42.nr., LU LFMI, Rīgā, 2020. — 38.-48.lpp.
 Mūsdienu skaņa, mūzika, idejas. Mūzikas saule, 2.sēj., Rīga, 2019. — 52.lpp.
 Tänapäeva kõlad, muusika ja ideed. Teater. Muusika. Kino, 2019, jūl./aug., 81.-83. lpp.
 Mūzika. Latvijas Nacionālā enciklopēdija (2018). Biogrāfiski raksti: Baumaņu Kārlis; Jurjānu Andrejs; Jāzeps Vītols; Emilis Melngailis; Emīls Dārziņš; Alfrēds Kalniņš; Volfgangs Dārziņš. Latvijas Nacionālā enciklopēdija (2019)
 Latvian Music in the World. Latvia and Latvians. Collection of scholerly articles, vol. I. Riga: Latvian Academy or Sciences, 2018. — pp. 519-562.
 Koloniālais un nacionālais Latvijas mūzikas dzīvē pirmajos pēckara gados (1944—1946). Letonica: Humanitāro zinātņu žurnāls, 34. nr., LU LFMI, Rīgā, 2016. — 58.-68. lpp.
 Latviešu mūzika un mūziķi kara gados Krievijā: 1941-1944. Letonica: Humanitāro zinātņu žurnāls, 31. nr., LU LFMI, Rīgā, 2015. — 20.-56. lpp.
 Music in occupied Latvia. Musikgeschichte in Mittel- und Osteuropa: Mitteilungen der internationalen Arbeitsgemeinschaft an der Universität Leipzig. Heft 14. Redaktion Klaus-Peter Koch. Gudrun Schröder Verlag, Leipzig, 2013. — S. 177—230.
 Latviešu mūzika // Latvieši un Latvija. Akadēmiskie raksti. IV sējums (atb. red. Hausmanis V, Kūle M.), LZA, Rīgā, 2013, — 379.-411.lpp.
 Jāzeps Vītols kā mūzikas fundamentālists un universālists. Letonica: Humanitāro zinātņu žurnāls, 25.nr., LU LFMI, Rīgā, 2013. — 95.-106.lpp.
 Jāzeps Vītols as a Fundamentalist and Universalist of Music Music in Latvia 2013. Latvian Music Information Centre, Rīga, 3.-15.lpp.
 Jāzeps Vītols un latvju dzejnieki. LNO, Rīgā, 2013. — 14 lappuses.
 Jāzepam Vītolam 150. JVLMA, Rīgā, 2012, 14 lappuses, (atsevišķi latviešu, vācu, krievu, angļu valodā).
 Latviešu koru fenomens/Das Phänomen der lettischen Chöre. Maria-Gabriele Wosien, Feuerspuren: Lettische Tanzrituale und Symbole /Ugunspēdas: Latviešu deju rituāli un simboli, Metanoia-Verlag, Basel, 2009. — 102.-109.lpp. (vācu un latviešu valodā).
 Latviešu tautas instrumenti un to lietošanas semantika K. Barona "Latvju dainās" [līdzaut. Valdis Muktupāvels]. Latviešu mūzika 17. sēj. — 53.-82. lpp. Rīga, 1985
 Traditional Musical Instruments and the Semantics of Their Functions in Latvian Folk Songs [co-author V. Muktupāvels]. Linguistics and Poetics of Latvian Folk Songs. Kingston; Montreal, 1989.- pp. 186-217;
 Статистические исследования ладотональности в латышских народных песнях [līdzaut. Vilnis Detlovs]. LZAV. 1985. — Nr. 10. — 69.-78. lpp.
 Folklora un dejas. Literatūra un Māksla. 1988. gada 22. aprīlī 4.-5.lpp.; 29. aprīlī 12.-13.lpp.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Esmu ieaudzis nepieklājīgā paaudzē  žurnāls “Rīgas laiks”, Oktobris 2022

Kategorija:1934. gadā dzimušie
Kategorija:Latviešu valodā rakstošie
Kategorija:Latviešu rakstnieki
Kategorija:Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki