Konhodi

Konhodi (Conchodus) ir izmirušu dipterīdveidīgo zivju ģints no divējādelpojošo zivju virskārtas. Dzimtu 1848. gadā izveidoja britu paleontologs Frederiks Makkojs. Šīs zivis dzīvoja augšdevona laikā Eiropā un Ziemeļamerikā. Ģints tipiskā suga ir Conchodus ostreaeformes McCoy, 1848 no Skotijas frānas stāva nogulumiem.

 Apraksts 
Konhodi ir sīkas līdz lielas zivis, kuras ir zināmas tikai pēc zobu plātņu paliekām. Tām augšžokļa zobu plātnes ir daļēji vai pilnībā saaugušas vienā nepāra, ieapaļas formas plātnē ar gludu, vietām izliektu, vietām ieliektu ārējo virsmu. Ķīļi ir viļņoti, vāji izteikti, vai arī to vispār nav. Parasti tie ir ne vairāk par septiņiem. Apakšžokļa plātnēm ir neregulāra trīsstūrveida forma. Reizēm tās ir izstieptas platumā, ar izliektu, gludu ārējo virsmu, ar trim līdz sešiem vāji izteiktiem viļņotiem ķīļiem. Ķīļi stiepjas no plātnes virsmas vidusdaļas, reizēm parādoties tikai labīlajā malā.Татаринов Л.П., Новицкая Л.И., Бесчелюстные и древние рыбы. Справочник для палеонтологов, биологов и геологов, МОСКВА, ГЕОС, 2004., 398. lpp.

 Sistemātika 
Konhodu ģints sugas:
 ģints: Conchodus McCoy, 1848 †
 suga: Conchodus elkneri Gorisdro-Kulczycka, 1950 †
 suga: Conchodus excessus Krupina, 1990 †
 suga: Conchodus jerofejewi (Pander, 1858) †
 suga: Conchodus ostreaformes McCoy, 1848 †
 suga: Conchodus parvulus Bryant ex Bryant & Johnson, 1936 †
 suga: Conchodus pinguiculus Krupina, 1990 †
 suga: Conchodus variabilis Eastman, 1908 †

(†) - izmirušu zivju grupa.

 Atsauces 

Kategorija:Daivspurzivis