ESCAPADE

ESCAPADE (Escape and Plasma Acceleration and Dynamics Explorers) ir ASV Nacionālās aeronautikas un kosmosa administrācijas (NASA) divu starpplanētu zonžu (Blue un Gold) misija, lai pētītu Marsa magnetosfēru un to, kā saules vējš laika gaitā ir veicinājis planētas lielākās daļas atmosfēras zaudēšanu. Projektu vada Kalifornijas Universitātes (Bērkli) Kosmosa zinātņu laboratorija, kuras galvenais pētnieks ir Dr. Roberts Lilliss. Tā ir daļa no NASA SIMPLEx programmas.

 Uzbūve 
Abi ESCAPADE kosmiskie aparāti ir identiski. Katram sausā masa ir aptuveni 200 kg, un masa ar degvielu ir 535 kg. Aparāts tika būvēts uz Rocket Lab Explorer (Photon-IP) platformas bāzes, un tā izmēri ir aptuveni 1,20 × 1,65 × 1,09 m. Zondei ir divi saules bateriju paneļi, kuru izmērs pilnībā izvērstā stāvoklī ir 4,88 × 1,65 × 1,09 m.

Ķīmiskos raķešdzinējus nodrošināja Arianespace. Orientācijas uzturēšanai tika izmantoti reakcijas rati, inerciālie mērīšanas bloki un zvaigžņu sekotāji, bet reakcijas ratu atbrīvošanai — aukstās gāzes dzinēji. Sakari notiek X joslā, izmantojot 60 cm diametra antenu. Virs kosmiskā aparāta atrodas 200 cm garš izvirzījums, uz kura izvietoti EMAG un ELP mNLP sensori.

Zinātniskie instrumenti:
 EMAG, ko izstrādāja NASA Godarda Kosmosa lidojumu centrs, ir magnetometrs, kas mēra līdz 1000 nT stiprus līdzstrāvas magnētiskos laukus, un ir uzstādīts strēles galā, lai samazinātu kosmiskā aparāta radīto magnētisko troksni.
 EESA ir elektrostātiskais analizators, kas izstrādāts Kalifornijas Universitātē Bērkli, lai mērītu supratermālo jonu enerģijas, plūsmas un masas no 2 eV līdz 20 keV un supratermālo elektronu enerģijas un plūsmas no 3 eV līdz 10 keV. Tas ir uzstādīts uz kosmiskā aparāta augšējās daļas, ar 240° × 120° redzes lauku elektroniem un 247,5° × 90° redzes lauku joniem.
 ELP, ko izstrādājusi Embrī-Ridla Aeronautikas Universitātes Kosmosa un atmosfēras instrumentu laboratorija, ir Lengmīra zonde, kas sastāv no trim atsevišķiem sensoriem: daudzadatu Lengmīra zonde (mNLP) sastāv no 4 plānām adatām, kas uzstādītas divos pāros apmēram 3/4 augstumā no strēles un mēra termisko elektronu blīvumu; divas plaknes jonu zondes (PIP) ir uzstādītas uz instrumentu paneļa un mēra termisko jonu blīvumu, bet peldošā potenciāla zonde (FPP) arī ir uzstādīta uz paneļa un mēra izmaiņas kosmiskā aparāta relatīvajā elektrostatiskajā potenciālā. 
 VISIONS (Visible and Infrared Observation System — "redzamās un infrasarkanās novērošanas sistēma"), ko izstrādājusi Ziemeļarizonas Universitāte, ir divu viļņu garumu kamera, kas vienlaikus uzņem attēlus gan redzamā, gan infrasarkanā viļņu diapazonā. VISIONS ir vienīgā sistēma, kas spēj uzņemt Marsu vienā kadrā, atšķirībā no citiem Marsa orbītālajiem aparātiem, kas atrodas tuvāk planētai. Tas ļauj pētīt sezonālas izmaiņas polāro cepuru izmēros un uzņemt Marsa polārblāzmu attēlus. Papildus savam galvenajam zinātniskajam uzdevumam, tā ir arī tehnoloģijas demonstrācija, lai parādītu, kā zemu izmaksu komerciāli pieejami (COTS) produkti var darboties starpplanētu misijā.

 Lidojuma gaita 
Abi ESCAPADE tika palaisti  20:55:01 UTC ar nesējraķeti New Glenn no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma LC-36.
Raķetes pirmā pakāpe veiksmīgi nosēdās uz baržas Jacklyn Atlantijas okeānā.

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 ESCAPADE NASA
 EscaPADE Blue, Gold (SIMPLEx 4) Gunter Dirk Krebs

Kategorija:Marsa izpēte
Kategorija:Starpplanētu zondes