Phyllolepis tolli

Phyllolepis tolli ir devona bruņuzivju suga, kas dzīvoja galvenā devona lauka teritorijā famenas laikmetā, un kuru fosilijas atrastas Tērvetes svītas nogulumos Skujaines upes krastos pie Klūnu ciema, Latvijā. Sugu 1963. gadā aprakstīja lietuviešu ģeologs Vītauts Vasiļausks. Sugas nosaukums dots par godu vācbaltiešu ģeologam Eduardam fon Tollam.

 Apraksts 
Phyllolepis tolli galvas daļa ir salīdzinoši gara un ķermeņa daļa — īsa. Bruņu plātņu ornamentējumu veido vairāk vai mazāk paralēlu, plakanu valnīšu sistēma. Rupjāks (krasāks) ornamentējums ir attīstīts uz vidējā muguras kaula (MD) plātnes. Centrālā galvas plātne (Cn) ir samērā izstiepta garumā. Tās garums sastāda ap 88% no platuma. Priekšējo sānu kaulu (AL) plātnes pēc formas ir līdzīgas trapecei ar diezgan skaidriem stūriem. Priekšējā vēdera-sānu kaula (AVL) plātne ir salīdzinoši īsa un plata. Tās mediālā mala ir salīdzinoši gara, bet priekšējā paplašinātā daļa un aizkugurējā mala — īsas. Mediālās malas garums sastāda ap 89% no maksimālā platuma un ap 80% no attāluma starp priekšējo malu un aizmugurējo sānu stūri (paralēli mediālajai malai). Leņķis, starp mediālo un aizmugurējo malu svārstās 125—133,5° robežās. Pakaļējā vēdera-sānu kaula (PVL) plātne ir samērā īsa. Tās priekšējās malas garums sastāda ap 70% no mediālās malas garuma.В.М. Василяускас, Phyllolepis tolli sp. nov. и некоторые вопросы стратиграфии фаменских отложений Прибалтики., Сб. "Вопросы геологии Литвы". Вильнюс, 1963, 410-411. lpp.

 Atsauces 

Kategorija:Bruņuzivis