ASV Speciālo operāciju pavēlniecība

ASV Speciālo operāciju pavēlniecība (, USSOCOM vai SOCOM) ir vienotā kaujas pavēlniecība, kuras uzdevums ir pārraudzīt dažādas Amerikas Savienoto Valstu Bruņoto spēku armijas, jūras kājnieku korpusa, flotes un gaisa spēku speciālo operāciju komponentu pavēlniecības. Pavēlniecība ir daļa no Aizsardzības departamenta un ir vienīgā vienotā kaujas pavēlniecība, kas izveidota ar Kongresa aktu. USSOCOM galvenā mītne atrodas Makdila gaisa spēku bāzē Tampā, Floridas štatā.

Ideja par Amerikas vienoto speciālo operāciju pavēlniecību radās pēc operācijas "Ērgļa nags" - katastrofālā mēģinājuma glābt ķīlniekus Amerikas vēstniecībā Irānā 1980. gadā. Sekojošajā izmeklēšanā, ko vadīja admirālis Džeimss L. Holovejs III, atvaļinātais Jūras operāciju vadītājs, kā būtiskus faktorus misijas neveiksmei minēja vadības un kontroles trūkumu, kā arī starpdienestu vājo koordināciju. Kopš tās aktivizēšanas 1987. gada 16. aprīlī ASV Speciālo operāciju pavēlniecība ir piedalījusies daudzās operācijās, sākot no 1989. gada iebrukuma Panamā līdz karam pret terorismu.Shanker, Thom (12 February 2004). "Regime Thought War Unlikely, Iraqis Tell U.S". The New York Times.

USSOCOM ir iesaistīta slepenās darbībās, piemēram, tiešās operācijās, speciālajā izlūkošanā, terorisma apkarošanā, ārvalstu iekšējā aizsardzībā, netradicionālajā karadarbībā, psiholoģiskajā karadarbībā, civillietās un narkotiku apkarošanas operācijās. Katram spēku atzaram ir atsevišķa Speciālo operāciju pavēlniecība, kas spēj vadīt savas operācijas, bet, kad dažādiem speciālo operāciju spēkiem ir jāstrādā kopā operācijas ietvaros, USSOCOM kļūst par operācijas apvienoto komponentu pavēlniecību, nevis par konkrētas atzara operatīvajai pavēlniecībai. 
 Vēsture 
Jaunā vienotā pavēlniecība tika izveidota, lai apvienotu un apmācītu ASV Speciālo operāciju spēkus tiem uzticēto misiju veikšanai un, ja ASV prezidents vai aizsardzības ministrs personīgi vada speciālās operācijas.

Pirms 2001. gada 11. septembra teroristu uzbrukumiem Speciālo operāciju pavēlniecības galvenie pienākumi ietvēra visu Speciālo operāciju spēku atzaru personāla apmācības plānošanu un organizēšanu, Speciālo operāciju spēku vienību un elementu darbības atbalstīšanu reģionālo ASV Bruņoto spēku Apvienotā štāba atbildības zonās un (īpašas nepieciešamības gadījumos) personiskās aizsardzības un spēku atbalsta nodrošināšanu Valsts departamenta un citu ASV valdības aģentūru un departamentu personālam īpašo valdības un diplomātisko misiju laikā ārvalstīs.

Kopš 2001. gada pavēlniecības loma ASV Bruņoto spēku struktūrā ir vairākkārt palielinājusies. Uzsākot cīņu pret starptautisko terorismu, ASV Aizsardzības departamenta vadība savā jaunajā stratēģijā norādīja, ka šī kara galvenā nasta gulstas nevis uz apvienotajām ieroču (jūras spēku) vienībām un formējumiem, bet gan uz speciālo spēku vienībām un atbilstošo bruņoto spēku atzaru vienībām.
 Mērķis 
Saskaņā ar oficiālo ASV Aizsardzības departamenta Speciālo spēku doktrīnu, Speciālie spēki ir speciāli izveidotas, apmācītas un aprīkotas armijas, gaisa spēku, flotes un jūras kājnieku korpusa vienības, kas paredzētas konkrētu misiju veikšanai, izmantojot militāru spēku Amerikas Savienoto Valstu interesēs, lai sasniegtu militārus, politiskus, ekonomiskus, propagandas un psiholoģiskā kara mērķus ienaidnieka teritorijā, ārvalstu (nedraudzīgu) valstu teritorijās un militāro operāciju teātros, kas Amerikas Savienotajām Valstīm ir īpaši politiski interesanti. Speciālo spēku vienības un apakšvienības ir pastāvīgi gatavas tūlītējai izvietošanai gan kara, gan miera laikā un var veikt uzticētos uzdevumus kopīgi ar apvienotajām vienībām un formējumiem vai patstāvīgi, ja regulāro vienību un atbilstošo bruņoto spēku atzaru apakšvienību izmantošana nav vēlama vai nav iespējama operatīvu vai politisku iemeslu dēļ.

Speciālo spēku vienības un formējumi parasti tiek izmantoti galvenokārt vietējos, zemas intensitātes konfliktos, kad lielu militāro kontingentu pārdislokācija un izvietošana politisku iemeslu dēļ tiek uzskatīta par nepraktisku vai priekšlaicīgu, un ir nepieciešama mazu mobilo grupu ātra un efektīva rīcība. Vienlaikus koncentrēšanās uz miera laika kaujas operācijām nemazina Speciālo spēku karaspēka lomu liela mēroga konfliktos, ko apliecina militārās operācijas Persijas līcī.

Tāpēc Speciālo spēku pavēlniecība kalpo arī kā Speciālo spēku spēku centrālais operatīvais štābs un koordinē visas operācijas, ko veic visi ASV Speciālo spēku bruņoto spēku atzari. Tā ir paredzēta, lai izstrādātu operatīvos plānus un īstenotu gan reģionālas teātra mēroga speciālās operācijas, kas tiek veiktas ar ierobežotu speciālo spēku pielietojumu un bruņoto spēku atzaru līdzekļu līdzdalību konkrētā teātra zonā, gan lai plānotu un organizētu ASV bruņoto spēku liela mēroga apvienotās bruņojuma operācijas, kas tiek veiktas ar ASV Speciālo spēku vienību un formējumu iesaistīšanos konkrētā teātra zonā.
 Galvenie darbības virzieni 
ASV Speciālo spēku galvenie uzdevumi ir:

 Operatīvā un militārā izlūkošana ASV bruņotajiem spēku vajadzībām
 Izlūkošanas un sabotāžas operāciju plānu izstrāde un īstenošana ASV Aizsardzības departamenta noteikto uzdevumu ietvaros
 Palīdzība sabiedroto valstu bruņotajiem spēkiem iekšējās drošības nodrošināšanā
 Sabiedroto valstu speciālo spēku vienību un apakšvienību apmācība
 Graujošas un sabotāžas darbības naidīgu valstu teritorijā un palīdzība partizānu karā
 Psiholoģiskā karadarbība un propagandas un dezinformācijas aktivitātes ASV bruņoto spēku labā
 Masu iznīcināšanas ieroču un kodolieroču izplatības apkarošana
 Starptautiskā terorisma apkarošana
 Starptautiskās narkotiku tirdzniecības apkarošana
 Meklēšanas un glābšanas operāciju plānošana un veikšana
 Humānās palīdzības sniegšana upuriem konfliktu zonās
 Mijiedarbības organizēšana starp militārās izlūkošanas aģentūrām un uzņēmējvalstu civilajām iestādēm
 Finansējums 
Speciālo spēku pavēlniecību finansē ASV Aizsardzības departamenta budžeta ASV Finanšu departamenta speciālās programmas (; (MFP-11)}}) ietvaros, kas ir ASV Valsts kases departamenta īpaša programma, kas pazīstama kā "mērķtiecīga finansēšanas programma" speciālo spēku programmām no federālā budžeta, izmantojot Aizsardzības departamentu. Šī ikgadējā mērķtiecīgā finansēšanas programma ļauj ASV Aizsardzības departamentam nodrošināt Speciālo spēku spēkus un vadības un kontroles iestādes ar visu nepieciešamo aprīkojumu, tostarp dažādiem specializētiem ieročiem un aprīkojumu.

Speciālo spēku komandieris ir vienīgais ASV Aizsardzības departamenta augstākās vadības loceklis, kas valdības līmenī ir tieši iesaistīts sava bruņoto spēku atzara budžeta izstrādē un plānošanā. Datus par konkrētu Speciālo spēku pavēlniecības gada budžeta pozīciju izstrādi aizsardzības ministram sniedz Speciālo operāciju un zemas intensitātes konfliktu izpētes birojs, kuru pārrauga sekretāra vietnieks.
 Struktūra 
Speciālo spēku pavēlniecība pārrauga visas aktīvo un rezerves Speciālo spēku vienības un apakšvienības, kas izvietotas tieši Amerikas Savienotajās Valstīs.

Visi speciālo operāciju spēki, kas izvietoti aizjūras teritorijās un operāciju teātros, ziņo reģionālo apvienoto pavēlniecību kaujas vienību komandieriem, izmantojot attiecīgās dienesta nozaru pavēlniecības to štābos. Pēc Amerikas Savienoto Valstu prezidenta rīkojuma vissvarīgākās operācijas, kurās iesaistītas Speciālo spēku vienības un apakšvienības, var veikt Speciālo spēku kaujas vienību komandiera tiešā pakļautībā.

Miera laikā Nacionālās gvardes Speciālo spēku vienības un apakšvienības ziņo tā štata gubernatoram, kurā tās ir izvietotas, un tiek iekļautas otrās līnijas spēkos, sākot mobilizācijas izvietošanu.

Speciālo spēku pavēlniecība organizatoriski ietver piecas bruņoto spēku atzaru un kaujas ieroču speciālo spēku operatīvās pavēlniecības:

 ASV Armijas Speciālo operāciju pavēlniecība (US Army Special Operations Command; USASOC vai ARSOC) (kopš 1989. gada 1. decembra)
 Gaisa spēku Speciālo operāciju pavēlniecība (Air Force Special Operations Command; AFSOC) (kopš 1990. gada 22. maija)
 Jūras spēku Speciālo operāciju karadarbības pavēlniecība (Naval Special Warfare Command; NAVSPECWARCOM, NAVSOC vai NSW)
 Jūras kājnieku korpusa Speciālo operāciju pavēlniecība (Marine Corps Forces Special Operations Command; MARSOC) (kopš 2006. gada 24. aprīļa)
Turklāt Speciālo spēku pavēlniecībā ietilpst divas funkcionālās (specializētās) pārvaldes:

 Apvienotā Speciālo operāciju pavēlniecība (Speciālo operāciju galvenās direktorāta priekštece) Apvienotā Speciālo operāciju pavēlniecība (Joint Special Operation Command; JSOC) (1980.–1987. gads)
 Speciālo operāciju apvienotās darbības pavēlniecība (Special Operations Command - Joint Capabilities; SOC-JC) (līdz 2011. gadam)
Apvienotā Speciālo operāciju pavēlniecība pārrauga arī Apvienoto militāro skolu (militāro universitāti):

 Apvienotā Speciālo operāciju universitāte (Joint Special Operations University; JSOU)

Līdz 2023. gada oktobrim Amerikas Savienoto Valstu Kosmosa spēki nebija paziņojuši par Speciālo operāciju komandiera izveidi. Tomēr 2023. gada jūlijā Amerikas Savienoto Valstu Kosmosa spēki iecēla pulkvedi Stefanu Kamingsu par ASV Speciālo operāciju pavēlniecības "elementu komandieri". Līdz 2023. gada oktobrim Amerikas Savienoto Valstu Kosmosa spēki nebija paziņojuši par Kosmosa spēku Speciālo operāciju pavēlniecības emblēmas izstrādi.

 Komandieri 
ASV Speciālo operāciju pavēlniecības komandieris ir likumā noteikts amats (10 U.S.C. § 167), un to ieņem četrzvaigžņu ģenerālis vai admirālis.
No.AttēlsVārdsSpēku veidsTermiņa sākumsTermiņa beigas1.75pxĢenerālis Džeimss LindsijsArmija1987. gada 16. aprīlis1990. gada 27. jūnijs2.75pxĢenerālis Karls StinersArmija1990. gada 27. jūnijs1993. gada 20. maijs3.75pxĢenerālis Veins DauningsArmija1993. gada 20. maijs1996. gada 29. februāris4.75pxĢenerālis Henrijs ŠeltonsArmija1996. gada 29. februāris1997. gada 25. septembris(pienākumu izpildītājs)75pxКоntradmirālis Reimonds Smits jaunākaisFlote1997. gada septembris1997. gada novembris5.75pxĢenerālis Pīters ŠumeikersArmija1997. gada 5. novembris2000. gada 27. oktobris6.75pxĢenerālis Čārlzs HolendsGaisa spēki2000. gada 27. oktobris2003. gada 2. septembris7.75pxĢenerālis Braiens BraunsArmija2003. gada 2. septembris2007. gada 9. jūlijs8.75pxАdmirālis Ēriks OlsensFlote2007. gada 9. jūlijs2011. gada 8. augusts9.75pxAdmirālis Viljams MakreivensFlote2011. gada 8. augusts2014. gada 28. augusts10.75pxĢenerālis Džozefs VotelsArmija2014. gada 28. augusts2016. gada 30. marts11.75pxĢenerālis Reimonds TomassArmija2016. gada 30. marts2019. gada 29. marts12.75pxĢenerālis Ričards KlārksArmija2019. gada 29. marts2022. gada 30. augusts13.75pxĢenerālis Braiens FentonsArmija2022. gada 30. augusts2025. gada 3. oktobris14.75pxAdmirālis Frenks BredlijsFlote2025. gada 3. oktobrispašlaik

 Atsauces 

 Bibliogrāfija 












 Ārējās saites 



 U.S. Special Operations Command
 U.S. Army Special Operations Command
 U.S. Marine Corps Forces Special Operations Command 
 U.S. Naval Special Warfare Command
 Air Force Special Operations Command
 Department of Defense 
 Joint Special Operations University

Kategorija:Militārisms ASV
Kategorija:ASV Aizsardzības departaments