Folketings

Folketings () ir Dānijas parlaments un valsts vienpalātas likumdošanas vara. Tas darbojas saskaņā ar Dānijas konstitūciju un ir centrālais elements parlamentārā demokrātiskā sistēmā, kurā valdība atbild parlamenta priekšā.

 Vēsture 

 Dānijas konstitūcija tika pieņemta 1849. gadā, ieviešot parlamentārismu un izbeidzot absolūto monarhiju.
 Sākotnēji likumdevējvara bija divpalātu un saucās Rigsdags — tas sastāvēja no folketinga ('tautas sapulces') un landstinga ('zemes sapulces') palātām.
 1953. gadā konstitucionālas reformas rezultātā landstings tika atcelts un Dānijas likumdevējvara kļuva vienpalātas.

 Statuss un konstitucionālā loma 

Folketings ir valsts likumdevējs, kas pieņem likumus, apstiprina valsts budžetu un uzrauga valdības darbu. Tas var arī izteikt neuzticību valdībai, kas pēc tam atrodas amata atstāšanas vai jaunu vēlēšanu izsludināšanas priekšā.Europarl. The Danish Parliament and EU affairs

Dānijā pastāv negatīvais parlamentārisms — valdība var stāties amatā bez apstiprinošas balsošanas, ja vien tai nav vairākuma pret. Tas nozīmē, ka valdībai jāmeklē parlamentārais atbalsts katram svarīgam likumprojektam.

 Sastāvs, vēlēšanas un deputātu īpatnības 
Kopējais deputātu skaits: 179.Europarl. THE DANISH PARLIAMENT, THE FOLKETING 175 deputāti tiek ievēlēti Dānijas teritorijā, 2 — no Fēru salām, 2 — no Grenlandes. Pēdējās 4 vietas nav tieši saistītas ar Dānijas galveno vēlēšanu sistēmu. Vēlēšanas notiek vienreizējas, vispārējas un tiešas balsošanas ceļā ar proporcionālās pārstāvības sistēmu Mandātu sadale balstās uz Honta metodi un papildus 40 “kompensācijas” vietām, lai nodrošinātu nacionālo proporcionalitāti. Vēlēšanu termiņš ir 4 gadi, taču premjerministrs var izsludināt priekšlaicīgas vēlēšanas.

Parasti parlamentā pārstāv vairākas politiskas partijas, un parasti valdība ir koalīcija vai mazākuma valdība, jo ikvienai partijai grūti iegūt absolūto vairākumu.

 Divu līmeņu vietu sadalījums 
Sadalījums tiek noteikts proporcionāli skaitļiem, kas katram reģionam un katram daudzmandātu vēlēšanu apgabalam tiek aprēķināti kā: 1) iedzīvotāju skaita; 2) vēlētāju skaita pēdējās vispārējās vēlēšanās; un 3) attiecīgā reģiona vai daudzmandātu vēlēšanu apgabala platības kvadrātkilometros, kas reizināta ar 20, summa. Ja sadalījuma rezultātā iegūtais vietu skaits nav veseli skaitļi un tāpēc, izslēdzot daļas, nesummējas ar nepieciešamo vietu skaitu, lielākās daļas palielina, līdz tiek sasniegts nepieciešamais skaitlis (lielāko atlikumu metode). Ja divas vai vairākas daļas ir vienāda lieluma, vieta tiek izlozēta.

Ja Bornholmas daudzmandātu vēlēšanu apgabals neiegūst vismaz divas vietas, tiek veikta otrā vietu sadale, kurā Bornholmai tiek uzreiz piešķirtas divas vietas. Atlikušās 133 vēlēšanu apgabalu vietas galīgi tiek sadalītas starp pārējiem daudzmandātu vēlēšanu apgabaliem.

Katram reģionam piešķiramo kompensācijas vietu skaitu aprēķina kā starpību starp kopējo vietu skaitu reģionā un vēlēšanu apgabalu vietu skaitu reģionā.

 1) Konstitucionālās vietas — 135 
Konstitucionālās vietas tiek sadalītas vienmandāta vēlēšanu apgabalos (10 apgabali Dānijā), kur katrā apgabalā ir noteikts vietu skaits. Vietas tiek sadalītas proporcionāli partiju saņemto balsu skaitam konkrētajā apgabalā, izmantojot Honta metodi — matemātisku dalīšanas metodi, kas parasti mazliet labvēlīgāka lielākām partijām.

 2) Kompensācijas vietas — 40 
Pēc konstitūcijas vietu sadales ir ticami, ka partiju vietu skaits netiek precīzi proporcionāli atspoguļots pēc to nacionālā balsu procenta. Tāpēc paredzētas 40 kompensācijas vietas, kas tiek piešķirtas, lai nolīdzinātu rezultātus pa visu valsti — šīs vietas palīdz nodrošināt, ka kopējais mandātu skaits vairāk atbilst partiju saņemtajam balsu īpatsvaram visā Dānijā.

Partija var konkurēt par šīm papildu vietām tad, ja tā izpilda vismaz vienu no trim nosacījumiem: iegūst vismaz vienu konstitūcijas vietu; vai saņem vismaz tik daudz balsu vismaz divos no trim Dānijas vēlēšanu lielreģioniem, cik nepieciešams, lai iegūtu vienu vietu šajās reģionos; vai iegūst vismaz 2% no kopējā nobalsojušo balsu skaita visā valstī.

Šie kritēriji ļauj arī mazākām partijām tikt pārstāvētām, ja tām ir stabils atbalsts vairākos reģionos vai noteikts kopējais balsu skaits.

 Darba struktūra un funkcijas 
Folketinga loma un funkcijas aptver:

 Likumu pieņemšanu — jebkuru likumprojektu var virzīt gan deputāti, gan valdība, bet tikai parlamentā tas tiek galīgi pieņemts.Europarl. The Danish Parliament and EU affairs
 Budžeta un finanšu lēmumu apstiprināšanu — par valsts budžetu lemj parlamentā.
 Izpildvaras uzraudzību — deputāti jautā, diskutē, un var sanākt pieprasīt paskaidrojumus no valdības locekļiem.

Plašā daļa parlamenta darba notiek pastāvīgajās komitejās, kur deputāti analizē likumprojektus un citus priekšlikumus pirms to virzīšanas pilnajā sesijā.

 Folketings kā institūcija 
Folketingam jāuztur demokrātijas pamatprincipi Dānijā:

 visas pilsoņu grupas tiek pārstāvētas proporcionāli, ja tās pārvar noteikto slieksni.
 parlamenta debates un lēmumi ir atvērti sabiedrībai un plašsaziņas līdzekļiem.FT Folketinget — the Danish Parliament at Christiansborg
 kopš 1901. gada neviens politiskais spēks nav ieguvis absolūto vairākumu, tāpēc valsts politika balstās sadarbībā un kompromisos.

 Folketinga atrašanās vieta 
Parlaments strādā Kristiānsborgas pilī Kopenhāgenā. Tajā atrodas arī Dānijas valdības un Augstākās tiesas sēdekļi, kas padara šo vietu par valsts varas centrālo mezglu.

 Atsauces 

 Ārējās saites 


Kategorija:Dānijas politika
Kategorija:Eiropas parlamenti