Drona uzbrukums Čornobiļas AES aizsargkonstrukcijai

Drona uzbrukums Čornobiļas AES aizsargkonstrukcijai (sauktai arī par Čornobiļas AES jauno sarkofāgu) bija  veikta bezpilota lidaparāta ietriekšanās Čornobiļas atomelektrostacijas jaunajā aizsargkonstrukcijā. Uzbrukums izraisīja ievērojamus bojājumus aizsargbarjerai, taču neizraisīja radiācijas līmeņa paaugstināšanos apkārtējā teritorijā. Ukrainas prezidents Volodimirs Zelenskis paziņoja, ka konstrukcijā trāpījis Krievijas kaujas drons, kas pārvadājis "spridzekli ar augstu sprāgstvielu saturu kaujas galviņā". Krievija noliedza šos apgalvojumus, norādot, ka Ukrainas amatpersonas ar šādu apgalvojumu cenšas traucēt miera sarunām.

 Konteksts 
Uzbrukums notika tieši pirms Minhenes drošības konferences Vācijā, kur ASV viceprezidentam Dž. D. Vansam bija paredzēta tikšanās ar Ukrainas prezidentu Volodimiru Zelenski. Dienu pirms uzbrukuma ASV prezidents Donalds Tramps paziņoja par iespējamām miera sarunām sakarā ar Krievijas uzbrukumu Ukrainai, atsaucoties uz sarunu ar Krievijas prezidentu Vladimiru Putinu, kuru viņš raksturoja kā "ļoti produktīvu".

 Uzbrukums 
2025. gada 14. februāra agrā rītā aptuveni pulksten 1:50 pēc vietējā laika Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (SAEA) eksperti, kas atradās Čornobiļas atomelektrostacijā, ziņoja par sprādzienu Čornobiļas AES aizsargkonstrukcijā. Šī aizsargkonstrukcija (sarkofāgs) tika uzbūvēta starptautiska projekta rezultātā un 2016. gadā uzstādīta virs Čornobiļas AES avarējušā ceturtā kodolreaktora, lai novērstu Čornobiļas AES katastrofas vietā atlikušās radioaktivitātes noplūdi apkārtējā vidē.

Vizuāli pierādījumi par sprādzienu, ar kuriem prezidents Zelenskis dalījās sociālo mediju platformā Twitter/X, parādīja intensīvu gaismas uzplaiksnījumu, kas izplūda no aizsargkonstrukcijas jumta virs ceturtā reaktora, kam sekoja ievērojams dūmu stabs, kas pacēlās debesīs. Ukrainas ārkārtas dienesti nekavējoties reaģēja, lai nodzēstu radušos ugunsgrēku.
Saskaņā ar Ukrainas drošības dienesta (SBU) datiem, drons, kas veica triecienu, bija Shahed 136, Irānas valsts korporācijas HESA izstrādāts drons. Irāna piegādāja šādus dronus Krievijai visā Krievijas iebrukuma Ukrainā laikā, un to izmantošana kara laikā bija labi dokumentēta. Šo apgalvojumu atbalstīja Sv. Andreja Universitātes (Skotijā) Globālo tiesību un pārvaldības centrs. Polijas ārlietu ministrs Radoslavs Sikorskis un Varšavas Austrumu studiju centrs arī paziņoja, ka aizsargkonstrukcijā trāpījis Krievijas Shahed drons.

Saskaņā ar Ukrainas Gaisa spēku datiem, Ukrainai tajā naktī uzbruka Krievija ar 133 Shahed droniem, no kuriem 73 tika notriekti. Britu pulkvedis Hamišs de Bretons-Gordons laikrakstā The Daily Telegraph rakstīja, ka ceturtā reaktora tuvumā nav nekādu militāro mērķu un zināms, ka Shahed droni savos uzbrukumos ir ļoti precīzi. Viņš norādīja, ka, lai gan dronu uzbrukums varēja būt apzināti mērķēts, nebija iespējams par to pārliecināties, jo tajā naktī uzbrukums tika veikts ar vairāk nekā 100 droniem.

 Sekas 
Pēc trieciena Ukrainas varas iestādes nekavējoties veica konstrukcijas bojājumu un iespējamo radiācijas risku novērtējumus. Ukrainas Valsts ārkārtas dienests apstiprināja, ka radiācijas līmenis saglabājas normas robežās, lai gan sākotnējie novērtējumi liecināja par ievērojamiem bojājumiem aizsargpajumtē. Prezidents Zelenskis vēlāk dalījās ar fotogrāfijām, kurās, iespējams, redzams bojātā sarkofāga iekšpuse.

Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (SAEA) eksperti nākamajā dienā veica aizsargkonstrukcijas apskati un novēroja, ka ugunsgrēku veicinājis viegli uzliesmojošs materiāls jumta apšuvumā. Viņi novēroja, ka ir skarta liela platība, un apstiprināja, ka ir pārrauts gan ārējais, gan iekšējais apšuvums, radot caurumu aptuveni sešu metru diametrā. Tomēr šķita, ka aizsargkonstrukcijas atbalsta sijas nav cietušas nopietnus bojājumus. SAEA eksperti arī norādīja, ka novērotās drona atliekas, ko Ukraina piedēvē Krievijas triecienam, atbilst Shahed tipa dronam. Tomēr SAEA paziņojumā netika vainota nevienu no konflikta pusēm.

Divas nedēļas vēlāk jumta izolācija joprojām gruzdēja. Lai vadītu ūdens iesmidzināšanu ugunsgrēku dzēšanai, tika izmantota termogrāfijas ierīce. Tika uzsākts apšuvuma remonts.

 Reakcijas 
Prezidents Zelenskis uzbrukumu un notiekošos Krievijas dronu triecienus pret Ukrainas infrastruktūru raksturoja kā pierādījumu tam, ka Krievijas vadība patiesi nav ieinteresēta diplomātiskos risinājumos, tā vietā norādot, ka šādas darbības demonstrē nodomu "turpināt maldināt pasauli". Viņš mudināja starptautisko sabiedrību izdarīt "spiedienu uz agresoru", uzstājot, ka "Krievija ir jāsauc pie atbildības par savu rīcību".

Krievijas valdība noliedza apgalvojumus par triecienu Čornobiļas AES, Kremļa pārstāvim Dmitrijam Peskovam norādot, ka "mūsu armija to nedara", un norādot, ka Ukrainas amatpersonas ar to ir mēģinājušas traucēt miera sarunas. Krievijas diplomāts Rodions Mirošņiks līdzīgi apsūdzēja Kijivu "histēriskā" reakcijā uz Putina un Trampa dialoga sākumu, veicot plaša mēroga bezpilota lidaparātu uzbrukumus Krievijas reģioniem.

 Atsauces 

Kategorija:Krievijas—Ukrainas karš