Aspektoloģija

Aspektoloģija (no  — ‘skats, veids’ un  — ‘vārds, mācība’) ir valodniecības nozare, kas pēta darbības vārda aspektu — darbības norises veidu laikā, tās iekšējo struktūru, ilgumu, pabeigtību un atkārtojamību, kā arī aspektu sistēmu veidošanos un funkcionēšanu dažādās valodās.

Izšķir vispārīgo un konkrētas valodas aspektoloģiju. Vispārīgā aspektoloģija analizē aspektu kā universālu gramatisku kategoriju un tās realizācijas veidus pasaules valodās, savukārt konkrētas valodas aspektoloģija (piemēram, slāvu vai baltu valodu aspektoloģija) koncentrējas uz noteiktas valodas aspektu sistēmu, normām un lietojuma īpatnībām.

Aspektoloģijā tiek pētīti dažādi aspektu tipi, piemēram, pabeigtības un nepabeigtības aspekts, progresīvais, iteratīvais, momentānais un rezultāta aspekts, kā arī to izteikšanas līdzekļi — prefiksi, sufiksi, palīgkonstrukcijas un sintaktiskie paņēmieni.

Latviešu valodniecībā aspektoloģija ir cieši saistīta ar morfoloģiju un sintaksi, jo darbības vārda aspekts bieži tiek izteikts ar vārddarināšanas līdzekļiem un kontekstu. Aspektoloģiskie pētījumi ir nozīmīgi arī salīdzinošajā valodniecībā, tulkojumzinātnē un valodas apguvē.

 Ārējās saites 

Kategorija:Valodniecība
Kategorija:Morfoloģija
Kategorija:Gramatiskās kategorijas