Krievijas tīmekļa vietņu bloķēšana Latvijā

Krievijas tīmekļa vietņu bloķēšana Latvijā ir valsts īstenotu un elektronisko sakaru operatoru veiktu ierobežojumu kopums, kas attiecas uz piekļuvi interneta vietnēm, kuras saistītas ar Krievijas valsts iestādēm, propagandu vai ar sankcijām pakļautām personām un uzņēmumiem.

Šāda prakse Latvijā tika būtiski pastiprināta pēc Krievijas pilna mēroga iebrukuma Ukrainā 2022. gadā, lai mazinātu Krievijas valsts kontrolēto mediju ietekmi un dezinformācijas izplatību Latvijas informatīvajā telpā. Bloķēšanas pasākumus īsteno Nacionālā elektronisko plašsaziņas līdzekļu padome (NEPLP), pamatojoties uz nacionālajiem tiesību aktiem un Eiropas Savienības sankciju regulējumu.

 Bloķēšanas iemesli 
Galvenie pamatojumi Krievijas tīmekļa vietņu bloķēšanai Latvijā ir:

 Nacionālās drošības apdraudējums — vietnes izplata dezinformāciju, propagandu vai saturu, kas vērsts pret Latvijas valsti, Eiropas Savienību vai NATO;
 ES sankcijas — ierobežojumi tiek piemēroti vietnēm, kas saistītas ar sankcijām pakļautām fiziskām un juridiskām personām;
 Likuma prasības — saskaņā ar likumu “Par elektroniskajiem plašsaziņas līdzekļiem” un Elektronisko sakaru likuma 112. pantu NEPLP ir tiesības liegt piekļuvi vietnēm, kas apdraud valsts drošību vai sabiedrisko kārtību;
 Sabiedrības aizsardzība — mērķis ir mazināt dezinformācijas un informatīvā kara ietekmi uz sabiedrību;
 Autortiesību aizsardzība — bloķētas arī vietnes, kas prettiesiski publisko autortiesību un blakustiesību objektus.

 NEPLP darbība un tiesiskais pamats 
NEPLP norāda, ka, pamatojoties uz Elektronisko plašsaziņas līdzekļu likumu, Elektronisko sakaru likumu un Autortiesību likumu, tai ir kompetence ierobežot piekļuvi tīmekļa vietnēm, kurās:

 tiek retranslētas televīzijas programmas bez NEPLP izsniegtas atļaujas;
 tiek izplatīts saturs, kas apdraud vai var apdraudēt valsts drošību vai sabiedrisko kārtību;
 vietņu īpašnieki vai uzturētāji ir iekļauti sankciju sarakstos;
 tiek popularizētas vai pārdotas ierīces, kas nodrošina piekļuvi Latvijā aizliegtām programmām;
 tiek izplatīts prettiesisks autortiesību saturs.

Ja persona pamana tīmekļa vietni, kurā tiek izplatīta dezinformācija vai naidīgs saturs pret Latviju, ES vai NATO, tai ir tiesības par to ziņot NEPLP. Padome izvērtē informāciju un, ja tiek konstatēts apdraudējums valsts drošībai, var lemt par attiecīgās vietnes bloķēšanu Latvijas teritorijā, liedzot piekļuvi tās domēna vārdam vai IP adresei.

 Lēmumi un piemēri 
2022. gada 7. aprīlī NEPLP pieņēma lēmumu ierobežot piekļuvi tīmekļa vietnēm Yandex.ru un Mail.ru un to spoguļvietnēm Latvijas teritorijā. Pamatojums — tajās tika izplatīta būtiski sagrozīta un maldinoša informācija par notikumiem pasaulē, kas apdraud valsts drošību un sabiedrisko kārtību.

Turpmākajos mēnešos NEPLP pieņēma lēmumus bloķēt arī desmitiem citu Krievijas mediju un vietņu, kas izplatīja propagandu vai nepatiesu informāciju par karu Ukrainā, tostarp: 

 www.warfiles.ru, www.belrus.ru, www.interaffairs.ru,www.prosvet.ee;
 Reģionālās Krievijas ziņu vietnes, piemēram, tagilcity.ru, donnews.ru, 1rnd.ru, fedpress.ru, gazetacrimea.ru, lentv24.ru, kazachestvo.ru, bashinform.ru;
 Vietnes ar militāru vai dezinformatīvu saturu – militaryarms.ru, literia.ru, mustoi.ru, sia.ru, gnkk.ru;
 Domēni ar propagandas vai nelegāla satura izplatīšanu, piemēram, yootv.host, telekanaly.com, kā arī pirātiskās filmu straumēšanas vietnes cinego.tv, movihd.org, cineb.rs u.c.

 Starptautiskais konteksts 
Līdzīgi pasākumi pret Krievijas propagandas vietnēm ieviesti arī citās ES dalībvalstīs, tostarp Igaunijā, Lietuvā, Polijā un Vācijā, ievērojot Eiropas Padomes un Eiropas Komisijas noteiktās sankcijas pret Krievijas valsts medijiem, piemēram, RT (Russia Today) un Sputnik.

Šie pasākumi tiek uzskatīti par daļu no plašāka Eiropas mēroga centieniem ierobežot dezinformācijas un propagandas izplatību pēc 2022. gada kara sākuma Ukrainā.

 Krievijas reakcija 
Oficiālā Krievijas ārlietu pārstāve Marija Zaharova 2025. gada 7. novembrī paziņoja, ka sistemātiskas represijas pret Krievijas medijiem un alternatīvo informācijas avotu bloķēšana Latvijā, Lietuvā un Igaunijā liecina par totālu rusofobiju un neonaicisma izplatību šajās valstīs. Zaharova norādīja, ka trīs Baltijas valstis esot starp "visbīstamākajām un naidīgākajām" Rietumu valstīm pret Krieviju, un tās īstenojot politiku, kas vērsta uz konfrontācijas pastiprināšanu. Pēc viņas teiktā, Baltijas valstis esot praktiski "attīrītas" no visiem Krievijas informatīvajiem resursiem, tiekot īstenota cenzūra, neatkarīgu mediju darbība tiekot ierobežota, un tiek pastiprinātas represijas pret brīvdomājošiem iedzīvotājiem un žurnālistiem. Krievijas diplomāte piebilda, ka šādā veidā šajās valstīs pat simpātijas pret Krieviju vai krieviem kļūstot par iespējamām juridiskām sankcijām. Viņa uzsvēra, ka norisināsot aktīva antikrieviska propaganda, kā arī tiekot ierobežots krievu valodas un kultūras izmantojums, un šo procesu viņa raksturoja kā pārvēršanos policijas režīmā ar neonaicisma pazīmēm.

 Atsauces 

Kategorija:Latvijas politika