Apataki

Apataki () ir koraļļu atols Tuamotu salās Klusajā okeānā, ietilpst Palisera salu grupā. Administratīvi pieder Franču Polinēzijai, ietilpst Arutuas komūnā. Salu pamatiedzīvotāji ir polinēziešu tauta tuamotieši. 

 Ģeogrāfija 
Apataki atrodas Palisera salu vidusdaļā, tuvākās salas ir  attālā Arutua rietumos,  attālā Kaukura dienvidrietumos un  attālā Toau dienvidaustrumos. Atols atrodas vulkāniska zemūdens kalna virsotnē, kas paceļas 1485 metru augstumā no okeāna pamatnes un izveidojies pirms 59,5 līdz 61,1 miljoniem gadu.Seamount Catalog. Apataki Atoll Atolam daudzstūra forma, tā garums ir , platums — , bet rifa perimetrs — . Atola rifs iekļauj  lielu lagūnu, kurai ir divi savienojošie šaurumi ar okeānu — 180 m platas šaurums atola dienvidrietumos, pie kā atrodas atola vienīgā apdzīvotā vieta Niutahi, kā arī 230 m plats šaurums atola ziemeļrietumos.

Valda tropiskais klimats bez izteiktām sezonām; vidējā gada temperatūra ir ap 26 °C. Atolā nav pastāvīgu saldūdens avotu un dzeramo ūdeni iedzīvotāji iegūst, savācot lietusūdeni.

 Vēsture 
Pirmie no eiropiešiem atolu apmeklēja holandiešu ekspedīcija Jakoba Rogevēna vadībā 1722. gadā, kas to nodēvēja par Avonsdstondu (Avondstond). 1816. gadā atolu apmeklēja krievu ekspedīcija Oto fon Kocebū vadībā, precizēja tā koordinātas un nodēvēja par Hagemeistera salu (остров Гагемайстер) par godu jūrasbraucējam Ludvigam fon Hāgemeisteram.Names of the Paumotu Islands, with the Old Names So Far As They Are Known. J.L. Young, The Journal of the Polynesian Society

 Saimniecība 
Atola dienvidrietumos pie Niutahi atrodas Apataki lidosta, kas ar regulāriem reisiem savienota ar Papeeti un citām Tuamotu arhipelāga salām un gadā apkalpo ap 1,5 tūkstoti pasažieru.Mataiva routes and destinations. flightradar24.com Neskatoties uz to, tūrisms atolā nav attīstīts un galvenās saimniecības nozares ir pērļu un vaniļas audzēšana. Tradicionāla nozare ir kopras ieguve.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Franču Polinēzija
Kategorija:Tuamotu salas