Fricis Lipstons

Fricis Lipstons (1889—1965) bija latviešu jūrnieks, kara flotes virsnieks. Latvijas kara flotes pēdējais štāba priekšnieks (1939—1940), komandkapteinis (1939).

 Dzīvesgājums 
Dzimis  Zentenes pagastā. Beidzis Ventspils tālbraucēju jūrskolu. Pirmā pasaules kara sākumā 1914. gada jūlijā Tukuma apriņķī tika mobilizēts un ieskaitīts Baltijas kara flotē. Pēc pārbaudījumu nokārtošanas 1916. gada janvārī tika paaugstināts jūras praporščika dienesta pakāpē, dienēja kā virsnieks uz mīnu kuģiem 1. Baltijas flotes ekipāžā. Pēc Brestļitovskas miera līguma 1918. gada aprīlī tika atvaļināts no dienesta. No 1918. gada maija līdz augustam dzīvoja Krievijā, bija transporta kuģa "Hopjor" kapteiņa palīgs. Tā paša gada oktobrī atgriezās Latvijā, dzīvoja Tukuma apriņķī.

Latvijas Neatkarības kara laikā 1919. gada 7. aprīlī tika mobilizēts Latvijas Pagaidu valdības bruņotajos spēkos leitnanta dienesta pakāpē. Dienēja Liepājas Jaunformējamos spēkos, no jūnija Rīgas Jaunformējamos spēkos. Jūlijā tika iecelts par Rīgas ostas policijas iecirkņa priekšnieku, novembrī sāka dienestu Armijas virspavēlnieka štāba Jūras daļā. Bermontiādes laikā bija Lielupes diviziona komandieris, no 3. novembra Latvijas armijas vispārējā uzbrukumā sniedza atbalstu armijas desanta vienībām. Decembrī tika paaugstināts par jūras virsleitnantu. 1920. gada martā tika pārcelts uz Robežsargu divīziju, bet maijā atpakaļ uz Armijas virspavēlnieka štāba Jūras daļu.

1921. gadā tika iecelts par jūras sakaru dienesta Liepājas rajona priekšnieku. 1922. gada aprīlī tika atvaļināts no dienesta sakarā ar štatu samazināšanu. 1926. gadā tika ieskaitīts dienestā uz karakuģa "Virsaitis" kā vaktsleitnants (virsleitnants). 1929. gada tika paaugstināts par kapteini un iecelts par karakuģa komandiera palīgu. 1931. gadā tika iecelts par tralera "Imanta" komandieri. 1935. gadā tika iecelts par tralera "Viesturs" komandieri Mīnu divizionā. 1939. gadā tika paaugstināts par komandkapteini, tā paša gada janvārī tika iecelts par Latvijas Kara flotes štāba priekšnieku.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada jūlijā tika iecelts par Mīnu diviziona komandieri. Septembrī tika pārskaitīts PSRS Baltijas kara flotē, vēlāk tika atvaļināts. Vācu okupācijas laikā strādāja par kancelejas ierēdni Rīgas pilsētas 2. slimnīcā. Pēc Otrā pasaules kara dzīvoja Rīgā, strādāja paraugtipogrāfijā, vēlāk pensionējās.

Miris  Rīgā. Apglabāts Rīgas 2. Meža kapos.

 Apbalvojumi 
 Sv. Staņislava ordenis, III šķira (ar šķēpiem),
 Sv. Annas ordenis, IV šķira,
 Triju Zvaigžņu ordenis, V šķira (1931),
 Viestura ordenis, IV šķira (1938),
 Polijas "Polonia Restituta" ordenis, IV šķira,
 Zviedrijas Šķepa ordenis, IV šķira.

 Literatūra 
 Latvijas armijas augstākie virsnieki, 1918-1940: biogrāfiska vārdnīca. (Sast. Ē. Jēkabsons, V. Ščerbinskis); Latvijas Valsts vēstures arhīvs. Rīga: 1998. – 313.-314. lpp.

 Atsauces 

Kategorija:Tukuma novadā dzimušie
Kategorija:Pirmā pasaules kara dalībnieki
Kategorija:Latvijas Bruņoto spēku virsnieki
Kategorija:Staņislava ordeņa kavalieri
Kategorija:Annas ordeņa kavalieri
Kategorija:Triju Zvaigžņu ordeņa kavalieri
Kategorija:Viestura ordeņa virsnieki
Kategorija:Rīgas Meža kapos apbedītie