Kvernavaka

Kvernavaka (; ; ) ir pilsēta Meksikā, Morelosas štata galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas valsts centrālajā daļā  uz dienvidiem no valsts galvaspilsētas Mehiko. Līdzās Čalkacingo, Kvernavaka tiek uzskatīta par vienu no Mezoamerikas civilizācijas rašanās vietām — daudzi no muzejos redzamajiem olmeku kultūras paraugiem atrasti šejienes arheoloģiskajos izrakumos.

Jau kopš seniem laikiem Kvernavaka bijusi iecienīta Mehiko ielejas iedzīvotāju un ārzemnieku atpūtas vietām pateicoties siltajam, stabilajam klimatam un bagātīgajai veģetācijai - jau pirmskoloniālajā laikmetā šeit atradās Acteku imperatoru vasaras rezidence.

 Vēsture 
Arheoloģiskie izrakumi liecina, ka pilsēta šeit pastāvējusi vismaz kopš 12. gadsimta, kad ielejā apmetās tlaviki. 14. gadsimta beigās pilsēta nonāca acteku varā, kas to dēvēja par Kvaunavaku (Cuauhnahuac — ‘kokiem ieskautā’). 1521. gadā pilsētu iekaroja, izlaupīja un nopostīja spāņi Ernana Kortesa un Gonsalo de Sandovala vadībā, kas pēc tam devās iekarot Tenočtitlanu. Spāņi pilsētu eponīmiski pārsauca par Kvernavaku (Cuernavaca, Coadnabaced, Cuautlavaca). Kortess atgriezās Kvernavakā 1523. gadā un padarīja to par savu rezidences vietu. 1526. gadā tika uzbūvēta pils, kur dzīvoja Kortesa sieva Huana de Zuņiga, bet 1529. gadā šeit nodibināja franciskāņu klosteri. 1543. gadā Kvernavaku iekļāva Mehiko provincē.

Meksikas Neatkarības kara laikā 1815. gada novembrī Kortesa pilī Kvernavakā bija ieslodzīts viens no neatkarības cīņu līderiem Hosē Marija Moreloss. 1821. gadā Kvernavakai tika piešķirts patstāvīgas municipalitātes statuss, bet 1869. gadā tā kļuva par jaundibinātā Morelosas štata galvaspilsētu. 1877. gadā tika uzbūvēts dzelzceļa savienojums ar Mehiko. 20. gadsimta sākumā Kvernavaka kļuva par populāru turīgo Mehiko dzīvojošo ziemeļamerikāņu un eiropiešu rezidences vietu.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Meksikas pilsētas