Frānsiss Bidls

Frānsiss Beverlijs Bidls (; dzimis , miris ) bija ASV jurists un tiesnesis. Viņš bija ASV ģenerālprokurors Otrā pasaules kara laikā. Pēc kara viņš bija galvenais amerikāņu tiesnesis Nirnbergas tiesas procesā, kurā tiesāja augstākos nacistiskās Vācijas vadītājus. Viņš arī strādāja kā tiesnesis ASV Trešās apelācijas apgabala tiesā.

 Agrīnā dzīve un izglītība 
Bidls piedzima Parīzē, Francijā, kur viņa ģimene tobrīd dzīvoja. Viņš bija viens no četriem brāļiem. Viņa tēvs Alžernons Sidnijs Bidls bija tiesību profesors. Māti sauca Frensisa Brauna Robinsona. Viens no viņa senčiem (Edmunds Rendolfs) bija pirmais ASV ģenerālprokurors un Virdžīnijas gubernators. Bidls mācījās Grotonas skolā un nodarbojās ar boksu. Vēlāk viņš studēja Hārvardas koledžā, kuru absolvēja 1909. gadā. 1911. gadā viņš pabeidza Hārvardas Juridisko skolu.

 Karjera 
Pēc juridiskās izglītības iegūšanas Bidls vienu gadu strādāja par privātsekretāru ASV Augstākās tiesas tiesnesim Oliveram Vendelam Holmsam jaunākajam. Vēlāk viņš daudzus gadus praktizēja kā jurists Filadelfijā.

Pirmā pasaules kara beigās, 1918. gadā, Bidls pievienojās ASV Armijai, bet karš beidzās, kamēr viņš vēl bija apmācībās. 1930. gados prezidents Rūzvelts iecēla Bidlu vairākos amatos valdībā. 1934. gadā viņš kļuva par Nacionālās darba attiecību padomes vadītāju. 1939. gadā viņu iecēla par apelācijas tiesas tiesnesi, bet 1940. gadā šo amatu pameta, kļūstot par ASV ģenerāladvokātu. 1941. gadā Rūzvelts iecēla viņu par ASV ģenerālprokuroru.

 Otrais pasaules karš 
Ģenerālprokurora amatā Bidls izmantoja 1917. gada Spiegošanas likumu, lai slēgtu laikrakstus un žurnālus, kurus uzskatīja par bīstamiem. Viņš izmantoja arī Smita likumu, lai apsūdzētu radikālu politisko grupu pārstāvjus, piemēram, Sociālistiskās Strādnieku partijas biedrus un arodbiedrību līderi Hariju Bridžesu.The New York Times: "18 are Sentenced in Sedition Trial", December 9, 1941Steele, Free Speech, 208-11; The New York Times: Lewis Wood, "Bridges Ordered Deported at Once", May 29, 1942, 2012. gada 22. jūnijā 1942. gadā ASV notvēra astoņus nacistiskos aģentus, kuri bija ieradušies sabotāžas veikšanai. Rūzvelts nolēma viņus tiesāt militārā tribunālā. Bidls teica, ka viņiem nav tiesību uz civiltiesu, jo viņi bija ienaidnieka aģenti. ASV Augstākā tiesa piekrita šim lēmumam. Sešus no astoņiem sodīja ar nāvi.

Kara laikā ASV valdība ieslodzīja daudzus japāņu izcelsmes amerikāņus nometnēs. Bidls šai rīcībai nepiekrita. Viņš teica prezidentam Rūzveltam, ka nav pareizi turēt uzticīgus pilsoņus nometnēs tikai viņu izcelsmes dēļ. Tomēr Rūzvelts nometņu slēgšanu neatbalstīja, un tās palika atvērtas līdz 1944. gadam.

Bidls centās cīnīties pret piespiedu darbu un verdzību dienvidu štatos. Viņš uzdeva federālajiem prokuroriem lietot apsūdzību "verdzībā", nevis maigāku — "parādu verdzībā". 1942. gadā viņš pavēlēja izmeklēt linčošanu Misūri štatā — tā bija pirmā šāda līmeņa federālā izmeklēšana par pilsoņu tiesību pārkāpumu.

 Vēlākā darbība 
Pēc Rūzvelta nāves prezidents Trumens lūdza Bidlam atkāpties no amata. Taču vēlāk Trumens iecēla viņu par tiesnesi Nirnbergas procesā. 1947. gadā Trumens vēlējās iecelt Bidlu par ASV pārstāvi ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomē, taču Senāts šo iecelšanu neapstiprināja, un Bidls atsauca savu kandidatūru.

No 1950. līdz 1953. gadam Bidls bija organizācijas "Amerikāņi par demokrātisku rīcību" vadītājs. Viņš vēlāk uzrakstīja divas autobiogrāfijas. Viņa pēdējais sabiedriskais amats bija Franklina D. Rūzvelta piemiņas komisijas priekšsēdētājs. Viņš no tā atkāpās 1965. gadā.

 Personīgā dzīve 
1918. gadā Bidls apprecējās ar dzejnieci Ketrīnu Gārisonu Čapinu. Viņiem bija divi dēli, taču viens nomira bērnībā. Bidls nomira 1968. gadā 82 gadu vecumā no sirdstriekas. Viņu apglabāja Pensilvānijā.

 Rakstniecība 
Bidls bija arī rakstnieks. 1927. gadā viņš uzrakstīja romānu, bet 1942. gadā — biogrāfiju par Oliveru Vendelu Holmsu. Šo romānu dramatizēja teātra izrādē un vēlāk filmā The Magnificent Yankee. Viņš arī uzrakstīja grāmatas par politiku un demokrātiju. 1963. gadā viņu ievēlēja par Amerikas Mākslas un zinātņu akadēmijas locekli.

 Populārajā kultūrā 
2000. gada televīzijas miniseriālā Nuremberg Bidlu atveidoja aktieris Lens Kariu (Len Cariou). Viņš bija arī lugas Trying galvenais varonis. Lugu uzrakstīja Johanna Maklelenda Glāsa (Joanna McClelland Glass), kas bija Bidla personīgā sekretāre.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:1886. gadā dzimušie
Kategorija:1968. gadā mirušie
Kategorija:Cilvēktiesību aktīvisti
Kategorija:Amerikāņu rakstnieki