Kraniātas

Kraniātas (Craniata) ir recento bezslēdzenes pleckāju klase, kas ir vienīgā kranijveidīgo apakštipā. Kraniātas dzīvo no apakškembrija līdz mūsdienām un ir izplatītas Vidusjūrā un Egejas jūrā, Atlantijas okeānā, Karību jūrā un Meksikas līcī, Indijas okeānā, pie Madagaskaras, Indonēzijā, Klusajā okeānā, pie Japānas, Filipīnām, Austrālijas un Jaunzēlandes, Dienvidamerikas rietumu piekrastē, pie Antarktīdas u.c., bet fosilā veidā visā pasaulē. Šo klasi 1996. gadā izveidoja starptautiska zinātnieku grupa (Velsas ģeologs Elvins Viljamss, amerikāņu paleontoloģe Sandra Karlsone, britu paleontologs Hovards Brantons, zviedru paleontologs Larss Holmers un Velsas paleontologs Leonīds Popovs).

 Apraksts 
Kraniātu klasē ir vairākas kraniīdu kārtas ģintis, kas ir izdzīvojušas līdz mūsdienām, un kas sniedz lielu daļu informācijas par to bioloģiju. Mūsdienu kraniātu pārstāvjiem ir kalcīta čaulas, kaut arī dažām izmirušajām formām varētu būt arī aragonīta čaulas. Kraniātu čaulas ir bez slēdzenēm (čaulas vāki nav savstarpēji savienoti ar šarnīra savienojumu, kuru veido zobi un tiem atbilstošas ligzdas) un parasti to forma ir ieapaļa. Tām nav kājas, bet čaula parasti pieaug pie cieta substrāta. Ķermeņa dobuma aizmugurējo malu veido gluda un plakana siena ar anālo atveri. Šīs klases pārstāvjiem lofofors ir tikai ar vienu taustekļu rindu un to nebalsta čaulas rokas aparāts. Daudzas kraniātas ir inkrustējoši dzīvnieki, kuri piestiprinas tieši pie citu dzīvnieku čaulām, parasti pie citiem pleckājiem. Pleckāju čaulas ārējais krokojums no iepriekšējiem saimniekiem vēlāk parādās kraniātu čaulas iekšpusē.

Mūsdienu kraniātām ir raksturīga muskuļu sistēma, kuru var rekonstruēt pēc izmirušo formu muskuļu nospiedumiem uz čaulas vāku iekšējās virsmas. Tām ir divi pāri stabveidīgu slēdzējmuskuļu (adduktoru), kas orientēti vertikāli un pilda čaulas aizvēršanas funkciju. Vēl ir divi pāri slīpo muskuļu, kas izvietoti nelielā leņķī un ļauj slīdēt un grozīt čaulas vākus vienu attiecībā pret otru. Iekšējie slīpie muskuļi izvietoti tuvu viens pie otra un vērsti uz augšu un atpakaļ no čaulas ventrālā vāka vidus uz dorsālā vāka aizmugurējo daļu. Sānu slīpie muskuļi ir izvietoti plati un stiepjas uz priekšu no ventrālā vāka aizmugurējās daļas uz ķermeņa mīkstās sienas priekšējo daļu.

Kraniātas ir nedaudz līdzīgas gan lingulveidīgajiem, gan arī rinhonelveidīgajiem, lai gan arī atšķiras no tiem. Līdzīgi lingulveidīgajiem, tiem ir anālā atvere, bezslēdzenes čaula un muskulatūra, kuru veido galvenokārt slēdzējmuskuļi un slīpie muskuļi. Bet līdzīgi rinhonelveidīgajiem, tām ir kalcīta čaula un modificēts lofofors.

 Sistemātika 
Kraniātu klasē ir iekļautas trīs kārtas:Marinespecies.org
 klase: Craniata Williams, Carlson, Brunton, Holmer & Popov, 1996
 kārta: Craniida Waagen, 1885
 kārta: Craniopsida Gorjansky & Popov, 1985 †
 kārta: Trimerellida Goriansky & Popov, 1985 †

(†) - izmirušu organismu grupa.

 Atsauces 

Kategorija:Kranijveidīgie