Jevgeņijs Čanga

Jevgeņijs Čanga (dzimis , miris ) bija latviešuLatviešu baleta dižie vīri "Latvijas Vēstnesis"  01.09.2000., Nr. 307/309 baletdejotājs, baletmeistars un pedagogs. Latvijas PSR Valsts Operas un baleta teātra baletmeistars (1950–1961).

 Dzīvesgājums 
Dzimis Krievijas pilsoņu kara laikā 1920. gada 23. aprīlī Pleskavas guberņas Rubilovas sādžā latviešu izceļotāja Jāņa Čangas un viņa sievas Marijas, dzimušas Birujevas, ģimenē. Viņa tēvs bija cēlies no Liezēres pagasta Latvijā, bet māte no Tulas guberņas Krievijā. Pēc Latvijas brīvības cīņu beigām ģimene apmetās uz dzīvi Latvijā.
Mācījās Latvijas Nacionālās operas (LNO) baletskolā (1935–1940). 1940. gadā Jevgeņijs Čanga kļuva par LNO baleta trupas solistu. Pēc Otrā pasaules kara viņš studēja A. Lunačarska Maskavas Valsts teātra mākslas institūta Baletmeistaru nodaļā (1946–1950). Apprecējās ar baletdejotāju Milicu Baronovu (1918–1982).

No 1961. līdz 1967. gadam Jevgeņijs Čanga bija galvenais baletmeistars Aleksandra Spendiarjana Armēnijas PSR Valsts akadēmiskajā Operas un baleta teātrī Erevānā, tad Maskavas Ledus baleta galvenais baletmeistars (1968–1977). No 1977. līdz 1990. gadam viņš strādāja par pedagogu A. Lunačarska Maskavas Valsts teātra mākslas institūta Baletmākslas fakultātē.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas viņš pārmaiņus dzīvoja Rīgā un Maskavā. 1993. gadā Latvijas Nacionālajā operā iestudēja Aleksandra Glazunova baletu “Raimonda”. Miris 1999. gada 7. augustā Rīgā, apbedīts Raiņa kapos.timenote.info

 Nozīmīgākās lomas 
 Bazils Ludviga Minkusa baletā “Dons Kihots”, 1936, 1945
 Zigfrīds Pētera Čaikovska baletā “Gulbju ezers”, 1941
 Pjērs Grenguārs Čezāres Punji, Rikardo Drigo baletā “Esmeralda”, 1945
 Arlekīns baletā “Karnevāls” ar Roberta Šūmaņa mūziku, 1946

 Iestudējumi 
 Ādolfa Skultes balets "Brīvības sakta", 1950, 1955 
 Klimentija Korčmarjova balets “Sārtais ziediņš”, 1951 
 Čezāres Punji, Rikardo Drigo un Riharda Glāzupa balets “Esmeralda”, 1951 
 Farida Jarullina balets “Šuralē” (L. Jakobsona horeogrāfija), 1952
 Sergeja Prokofjeva balets “Romeo un Džuljeta” (L. Lavrovska horeogrāfija), 1953 
 S. Prokofjeva balets “Pelnrušķīte” (R. Zaharova horeogrāfija) 1954
 Ādolfa Šarla Adāna balets “Korsārs” (M. Petipā horeogrāfija), 1956 
 Ā. Š. Adāna balets “Žizele” (M. Petipā horeogrāfija), 1957 
 Alfrēda Kalniņa balets “Staburadze”, 1957 
 Arama Hačaturjana balets “Spartaks”, 1960 
 Ludviga Minkusa balets “Dons Kihots” (M. Petipā un A. Gorska horeogrāfija), 1960 
 Arama Hačaturjana balets “Spartaks” (Armēnijas Operas un baleta teātrī), 1961
 “Spāņu meitene” ar Morisa Ravēla “Bolero” mūziku, 1962 
 “Nēģeru kvartāls” ar Džordža Gēršvina mūziku, 1962 
 Edgara Oganesjana balets “Zilā noktirne”, 1964 
 “Trīs horeogrāfiskās poēmas” ar Aleksandra Spendiarjana, Arno Babadžanjana un E. Oganesjana mūziku, 1965
 "Prometejs" ar Ludviga van Bēthovena mūziku, 1967
 A. Hačaturjana balets “Spartaks” (A. Lunačarska Sverdlovskas Valsts akadēmiskajā Operas un baleta teātrī), 1966 
 A. Hačaturjana balets “Spartaks” (Novosibirskas Valsts akadēmiskajā Operas un baleta teātrī), 1967
 Aleksandra Glazunova balets “Raimonda” (Mariusa Petipā horeogrāfija), 1993

 Apbalvojumi un pagodinājumi  
 1956. gadā – ordenis “Goda Zīme”;
 1956. gadā –  Latvijas PSR Nopelniem bagātais mākslas darbinieks;
 1958. gadā – Latvijas PSR Valsts prēmija;
 1963. gadā – Armēnijas PSR Nopelniem bagātais kultūras darbinieks.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:1920. gadā dzimušie
Kategorija:Krievijā dzimušie
Kategorija:1999. gadā mirušie
Kategorija:Latviešu baletdejotāji
Kategorija:Raiņa kapos apbedītie