Ipras stāvs

Ipras stāvs () ir paleogēna sistēmas ceturtais stāvs un eocēna nodalījuma apakšējais stāvs (ģeoloģiskā stratigrāfiskā vienība). Šī stāva nogulumi ir veidojušies ipras laikmetā periodā no 56,0 līdz 48,07 miljoniem gadu (kopumā nepilnus 8 miljonus gadu). Ipras stāva nogulumi atrodas virs paleocēna tanetas stāva nogulumiem un zem eocēna lutēcijas stāva nogulumiem.
 Periods (sistēma) Epoha (nodalījums) Laikmets (stāvs) Intervāls Paleogēna periods(65,5 ± 0,3 — 23,03 ± 0,05 Ma) Oligocēns(33,9—23,03 Ma) Hattu(27.3—23,04 Ma) Rūpela(33,9—27.3 Ma) Eocēns(55,8—33,9 Ma)Priabonas(37,71—33,9 Ma)Bārtonas(41,03—37,71 Ma)Lutēcijas(48,07—41,03 Ma)Ipras(56,0—48,07 Ma) Paleocēns(65,5—55,8 Ma)Tanetas(59,24—56,0 Ma)Zēlandes(61,66—59,24 Ma)Dānijas(66,0—61,66 Ma)

 Izveidošana un stratigrāfija 
Ipras stāvu 1850. gadā zinātniskajā literatūrā ieviesa beļģu ģeologs Andrē Dumons, nosaucot to Beļģijas pilsētas Ipras vārdā.André Dumont: Rapport sur la carte géologique du Royaume. Bulletins de l’Académie Royale des Sciences, des Lettres et des Beaux-Arts de Belgique, 16(2): 351-373, Brüssel 1850. Taču mūsdienu stāva definējums ļoti atšķiras no Dumona aprakstītā un ietver daudz īsāku ģeoloģisko periodu Zemes vēsturē.Étienne Steurbaut: Ypresian. Geologica Belgica, 9(1-2): 73-93, Brüssel 2006.

Ipras stāva pamatne noteikta pēc δ13C vērtību spēcīgas negatīvās anomālijas paleocēna-eocēna termālajā maksimumā. Oficiālais GSSP pamatgriezums ipras stāvam ir Dābabījas karjerā netālu no Luksoras, Ēģiptē. Stāva sākotnējais tipiskais griezums atrodas pie Ipras. Ipras stāva augšējā robeža (lutēcijas stāva pamatne) noteikta foraminīferu Hantkenina ģints pirmās parādīšanās līmenī.

Ipras stāvam atbilst Eiropas sauszemes zīdītāju megazonas augšējais neistras stāvs un lielākā daļa grauvija stāva (kas ietver paleogēna zīdītāju 7 līdz 10. zonu), Ziemeļamerikas sauszemes zīdītāju vasatčas, kā arī apakšējais un vidējais bridžas stāvs, Kalifornijas bulitijas, penutijas un ulatizijas reģionālais stāvs, Dienvidamerikas sauszemes zīdītāju kasamajoras stāvs, Āzijas sauszemes zīdītāju bumbanas stāvs un lielākā daļa aršantas stāva, kā arī Austrālijas augšējais vangerripas un apakšējais johanas reģionālais stāvs.

 Atsauces 

Kategorija:Paleogēns