Kazahstānas demogrāfija

Kazahstānas demogrāfija (kazahu: Қазақстан халқы, Qazaqstan halqy) raksturo Kazahstānas iedzīvotāju skaitu, etnisko un reliģisko sastāvu, vecuma struktūru un migrācijas tendences. Kazahstāna ir lielākā valsts Vidusāzijā un viena no retāk apdzīvotajām valstīm pasaulē, taču pēdējās desmitgadēs tai raksturīgs stabils iedzīvotāju skaita pieaugums, ko veicina gan dabiskā dzimstība, gan repatriācijas politika.

Saskaņā ar 2024. gada datiem Kazahstānā dzīvo aptuveni 20 miljoni cilvēku. Lielākā daļa iedzīvotāju koncentrējas valsts dienvidos un ziemeļaustrumos, īpaši ap pilsētām Almati, Astana (agrāk Nursultana) un Šimkenta. Vidējais iedzīvotāju blīvums ir aptuveni 7 cilvēki uz km2.

 Etniskais sastāvs 
Kazahstāna ir daudztautību valsts. Saskaņā ar 2021. gada tautas skaitīšanas kopsavilkuma rezultātiem, kas publicēti 2022. gada 1. septembrī: kazahi — 13 497 891 (70,4% iedzīvotāju), krievi — 2 981 946 (15,5%), uzbeki — 614 047 (3,2%), ukraiņi — 387 327 (2,0%), uiguri — 290 337 (1,5%), vācieši — 226 092 (1,2%), tatāri — 218 653 (1,1%), citu tautību pārstāvji un tie, kas nav norādījuši tautību, — 969 722 (5,1%).

Pēc neatkarības atgūšanas 1991. gadā novērots krievvalodīgo iedzīvotāju īpatsvara samazinājums un kazahu tautības pieaugums, ko veicinājusi arī kazahu repatriantu atgriešanās no citām valstīm.

 Reliģiskais sastāvs 
Pārsvarā Kazahstānas iedzīvotāji ir musulmaņi (galvenokārt sunnīti), bet ievērojama daļa — pareizticīgie kristieši. Valstī ir arī nelielas katoļu, protestantu un jūdaisma kopienas. Kazahstānā oficiāli garantēta reliģijas brīvība, un valdība uzsver starpkonfesionālo dialogu kā daļu no nacionālās identitātes.

 Vecuma struktūra un dzimstība 
Kazahstānā iedzīvotāju vecuma struktūra ir salīdzinoši jauna — apmēram ceturtā daļa iedzīvotāju ir jaunāki par 15 gadiem, bet vecāka gadagājuma cilvēki (virs 65 gadiem) veido tikai aptuveni 8 %. Dzimstības līmenis pēdējos gados saglabājas virs aizvietošanas sliekšņa, vidēji ap 3 bērniem uz vienu sievieti. Tas ir viens no augstākajiem rādītājiem postpadomju telpā.

 Migrācija 
Kazahstānai raksturīga gan iekšējā, gan ārējā migrācija. Iekšzemē notiek pārvietošanās no mazapdzīvotajiem ziemeļu un rietumu reģioniem uz attīstītākajiem dienvidu un pilsētu centriem. No ārvalstīm turpina atgriezties kazahu izcelsmes cilvēki (oralmani) no Ķīnas, Mongolijas, Uzbekistānas un citām valstīm. Tajā pašā laikā daļa krievvalodīgo iedzīvotāju emigrē uz Krieviju un citām NVS valstīm. Kazahstāna arī piesaista viesstrādniekus no Uzbekistānas, Kirgizstānas un Tadžikistānas.

 Nākotnes tendences 
Demogrāfiskās prognozes liecina, ka Kazahstānas iedzīvotāju skaits turpinās pieaugt un līdz 2050. gadam varētu sasniegt 25–26 miljonus. Valsts valdība īsteno politiku, kas vērsta uz dzimstības veicināšanu, reģionālo attīstību un kvalificēta darbaspēka piesaisti. Jaunākās paaudzes koncentrēšanās lielpilsētās veicina urbanizāciju, bet vienlaikus rada izaicinājumus nodarbinātības un mājokļu jomā.

 Ārējās saites 

 Atsauces  

Kategorija:Kazahstānas vēsture 
Kategorija:Demogrāfija 
Kategorija:Kazahstānas politika