Higašikava

Higašikava jeb Higasikava () ir mazpilsēta Japānā, Hokaido salas un prefektūras vidusdaļā, Kamikavas apakšprefektūrā. Pilsētiņa kopš 1985. gada pozicionē sevi kā fotogrāfijas pilsētu, sponsorē fotogrāfijas balvas un ir Latvijā zināma kā Rūjienas sadraudzības pilsēta kopš 2008. gada. Higašikavas goda pilsoņu vidū ir japāņu dziedātājs Masaki Nakagava, kurš lielu daļu laika pavada Latvijā, un Latvijas māksliniece Agnese Rudzīte. Nakagava uzskata, ka šajā pilsētā ir visaugstākais to japāņu procents, kuri pabijuši Latvijā.

Pēdējos gados pilsētā audzis kafejnīcu, veikalu, vīna, sakē un alus darītavu u.c. skaits iedzīvotāju skaita pieauguma dēļ, ko izraisījusi imigrācija no visas valsts. Daudzi jaunieši apmeklē šo vietu kā tūristi. Iedzīvotāju skaita pieauguma ziņā 21. gadsimtā tā ieņem pirmo vietu Hokaido, lai gan skaitļos pieaugums 20 gados bijis tikai apmēram 20%.

 Ģeogrāfija 
Higašikavas pilsēta atrodas aptuveni 13 km attālumā no Asahikavas pilsētas centra un 7 km attālumā no Asahikavas lidostas. Tā kā Daisecu kalnu kušanas ūdens nonāk pilsētā to pakājē kā gruntsūdens, Higašikavas pilsēta ir vienīgā pilsēta Hokaido bez virszemes ūdens apgādes sistēmas. Teritorijā atrodas Asahi kalns (2291 m). Pilsēta atrodas nomaļus no dzelzceļiem un lielajām šosejām.

 Pilsētvide 
Pilsētiņas vadība veic plānotu pilsētbūvniecību un vides politiku: 2002. gadā pieņēma ainavu veidošanas noteikumus, kas ietvēra "Higašikavas stila mājokļu projektēšanas vadlīnijas". Saskaņā ar tām, piemēram, jumtiem jābūt trīsstūrveida, lai tie atbilstu Daisecu kalnu grēdas ainavai, un tiem jābūt tumši zaļā vai brūnā krāsā. Citi noteikumi arī nosaka, ka āra eļļas tvertnēm un kondicionieru āra iekārtām jābūt paslēptām no redzesloka. Izveidots "Zaļais ciemats" ar obligātu apzaļumošanu, kur māju cenas ievērojami pārsniedz parastās.

 Vēsture 
1894: Asahikavas ciema Čubecu Genjas apgabals tika sadalīts kolonijās.

1897: Higašikava atdalījās no Asahikavas un saņēma savu nosaukumu.

1900: tika uzcelta Higašikavas svētnīca.

1906: Ieviešot otrās šķiras pilsētu un ciematu sistēmu, ciems kļuva par Higašikavas ciematu. Tika izveidots kaimiņu Higašiasahikavas un Higašikavas ciemata apvienības birojs.

1927: Atklāta Asahikavas dzelzceļa Higašikavas līnija (likvidēta 1972. gadā).

1934: Ciemata austrumu daļa tika pasludināta par Daisecu nacionālo parku .

1950: Uzcelta slimnīca.

1959: Pilsēta tika iekļauta pilsētu sarakstā un kļuva par Higašikavas pilsētu.

1982: Atklāts Higašikavas pilsētas vietējais muzejs.

1985: Pirmo reizi notika Higašikavas pilsētas starptautiskais fotogrāfijas festivāls, tika nodibināta Higašikavas balva un atvērts Higašikavas pilsētas produktu centrs.

1992: Pilsētā notiek Latvijas fotoizstāde.[https://www.lv.emb-japan.go.jp/itpr_lv/bilateral_sister_city.html Japānas vēstniecība Latvijā. Sadraudzības pilsētu attiecības]

1994: Pirmo reizi notiek Nacionālais vidusskolu fotogrāfijas čempionāts.

1999: tiek atvērts Daisecu ūdens atrakciju parks.

2008: Izveidotas sadraudzības pilsētas attiecības ar Rūjienas pilsētu toreizējā Rūjienas novadā Latvijā (2023. gadā paplašinātas līdz Valmieras novadam).

2015: Notika pirmais "Vidusskolēnu starptautiskās apmaiņas fotofestivāls". Atvērta Higašikavas japāņu valodas skola (atrodas Higašikavas kultūras mākslas apmaiņas centrā).

2021: Higašikavas pilsēta tiek pasludināta par "Fotogrāfijas kultūras galvaspilsētu, Fotogrāfijas pilsētu, Higašikavas pilsētas vīna īpašo zonu", kas ir viena no strukturālo reformu īpašajām zonām.

 Daba 

 Reljefs 

Higašikavas teritoriju no Kamikavas pilsētas austrumos atdala Hokučina kalns, dienvidos tās teritorija robežojas ar Biei pilsētu un Higašikaguras pilsētu pa Čubecu upi, bet rietumos un ziemeļos tās robeža ir ar Asahikavas pilsētu gar Kituši kalnu.Higašikavas pilsētas reģionālais katastrofu novēršanas plāns. 11.—13. lpp. Skatīts 2018. gada 15. maijā. Aptuveni 70% pilsētas teritorijas klāj meži. Austrumu daļa ietilpst Daisecu nacionālajā parkā, kas ir Japānas lielākais kalnu parks. Dienvidrietumu daļā dominē aluviālais reljefs, ko veido Čubecu un Kuranumas upe. Austrumu pakājes ir lauksaimniecības zemes. Augsne pārsvarā ir aluviāla un mālaina ar grants slāni virspusē.

 Klimats 
Klimats pilsētā ir kontinentāls un tuvs Latgales klimatam, lai gan ar vēl lielākām svārstībām (-8 °C janvārī, +20 °C jūlijā-augustā) un līdzīgu gada nokrišņu daudzumu (983 mm, ar maksimumu jūlijā-septembrī un minimumu janvārī-aprīlī). Vēji parasti nav spēcīgi, jo pilsēta ir kalnu aizsegā. Pa visu novērojumu laiku tikai vienā vētrā vēja ātrums pārsniedza 25 m/s. Kepena klimata klasifikācijā Higašikava, tāpat kā Latvija, atrodas Dfb joslā, kas ir mērenās joslas mitrais kontinentālais klimats.

 Iedzīvotāji 
2017. gadā 4% pilsētas iedzīvotāju bija ārzemnieki, kas ir netipiski daudz Japānas mazpilsētām un sākotnēji radīja bažas pamatiedzīvotājiem. Lielākā to daļa bija studenti, kas apmeklēja pilsētā izveidoto japāņu valodas skolu.

 Saimniecība 
Pilsētas galvenās nozares ir pārtikas ražošana, kokapstrāde (kas ir visa apkārtējā rajona specializācija), rīsu audzēšana un tūrisms. Pēdējais bāzējas galvenokārt uz blakus pilsētai esošo salas augstāko Asahi kalnu Daisecu nacionālajā parkā un Tenninkjo karstajiem avotiem. Kalns parastiem tūristiem sniega sezonas dēļ ir uzkāpjams tikai no jūlija līdz septembra vidum.

Pilsētas centrā ir "ceļmalas autostacija" pie Hokaido 1160. ceļa, kura saista Higašikavu ar Asahikavu un dažām tuvējām mazpilsētām.

 Attēli 

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Japānas pilsētas