Actinolepis tuberculata

Actinolepis tuberculata ir devona bruņuzivju suga, kas dzīvoja galvenā devona lauka teritorijā vidusdevonā, eifela laikmetā, un kuru fosilijas konstatētas pērnavas, narvas un arukilas svītu nogulumos. Sugu 1845. gadā aprakstīja šveiciešu un amerikāņu dabaszinātnieks Luijs Agasi. Sugas nosaukums "tuberculata" ir veidots no latīņu vārda tuberculum — pauguriņš vai furunkuls un attiecas uz dermālo kaulu pauguraino ornamentējumu. Actinolepis tuberculata ir aktinolepju ģints tipiskā suga.

 Apraksts 
Actinolepis tuberculata ir salīdzinoši lieli aktinolepji (galvas vairoga garums ap 8-10 cm).

 Galva 
Galvaskauss ir izstiepts un ar salīdzinoši garu pakauša daļu. Acu dobumi izvietoti galvaskausa priekšgalā un iezīmējas ar pusapaļiem izgriezumiem galvas vairogā. Galvaskausa aizmugurējā mala ir ieliekta. Galvaskausa priekšējā mala, acīmredzot, bija strupa. Galvaskauss ir samērā kupolveidīgs. Galvas vairogs parasti ir samērā plāns ar salīdzinoši vāji izteiktu iekšējo reljefu. Pēc šī reljefa var spriest, ka endokrānijam ir dzirdes aparāta priekšējais un aizmugurējais pusloka kanāli, kā arī izcilnis, kas varētu būt pineālais paugurs. Ornamentējumu parasti veido koncentriski izvietotas pauguriņu virknes, pēc kurām var nojaust galvas vairoga kaulu formu. Paši vairoga kauli ir saauguši kopā un to šuves nav konstatējamas. Poraino kaulu kanālu radiālais izvietojums ir regulārs un izteikts.

Endolimfatiskais kanāls atveras sānu pakauša kaulā (Pn). Aiz endolimfatiskā kanāla atveres no sānu līnijas (lc1) mediāli atzarojas supratemporālā sensorā līnija (stc) un pāriet uz pakauša kaulu (Nu). Šī sensorā līnija atbilst zivju virsdeniņu līnijai un nav novērota citām artrodirām. Aizmugurējā bedrīšu līnija (pp), kas pāriet no sānu pakauša kaula (Pn) uz cetrālo kaulu (C), ir labi attīstīta. Uz sānu kaula (M) vietā, kur sānu līnija pāriet zemacs līnijā (ifc), laterāli atzarojas preoperkulārā sensorā līnija (poc). Zemacs līnijas mediālais atzars (ifc.b) stiepjas mediāli līdz centrālo kaulu (C) centrālajai daļai. Virsacs līnijas (soc) nobeidzas nevis uz zemacs kauliem, bet uz centrālajiem kauliem.

 Ķermeņa bruņa 
Vidējais muguras kauls (MD) ir noapaļoti piecstūrains un sašaurinās virzienā uz aizmuguri. Tā priekšpuse ir izliekta, bet aizmugurējā daļa ir korveidīga un ar augstu mediālo ķīli. Priekšējais vēdera-sānu kauls (AVL) ir plats un īss, tā prespinālā plātne (Psl) ir labi attīstīta. Spināle (Sp) ir plata un vidēji gara. Gar tās ārējo malu iet lielu pauguriņu virkne, un sīki, dzelkšņveidīgi pauguriņi, vērsti uz pamatni, iet gar iekšējo malu. Priekšējais vidējais vēdera kauls (AMV), acīmredzot, ir plats un īss.Gross, W. 1940. Acanthodier und Placodermen aus den Heterostius-Schichten Estlands und Lettlands. Tartu Ülikooli juures oleva Loodusuurijate Seltsi Aruanded 46, 12-99.

 Atsauces 

Kategorija:Bruņuzivis