Homalozoa

Homalozoa bija izmirusi dzīvnieku grupa, kas piederēja otrmutniekiem un dzīvoja no devona līdz perma periodam. Homalozoji saglabājuši unikālas morfoloģiskas īpašības, kas atšķiras no mūsdienu adatādaiņiem, tajā skaitā staru simetrijas trūkumu un neparastus skeleta elementus. Tie demonstrē pāreju starp primitīviem otrmutniekiem un moderniem adatādaiņiem, piedāvājot būtiskus pierādījumus par adatādaiņu ķermeņa simetrijas un skeleta evolūcijas ceļu. Neskatoties uz to, ka fosilijas galvenokārt sastopamas devona un perma perioda klintīs, homalozoju daudzveidība un morfoloģiskā plasticitāte liecina par viņu nozīmīgu lomu paleoekosistēmās un devona–perma otrmutnieku evolūcijā.

 Sistēmiskais stāvoklis 
Homalozoji tiek uzskatīti par adatādaiņu radiniekiem, bet tiem nav raksturīgās piecu staru simetrijas, kas ir tipiska mūsdienu adatādaiņiem. Šī neparastā ķermeņa struktūra radīja diskusijas par to taksonomisko novietojumu. Iepriekš Homalozoa tika uzskatīti par atsevišķu adatādaiņu klasi, bet mūsdienu pētījumi liecina, ka tie var būt polifilētiska grupa vai izzudusi klada ar atšķirīgām adatādaiņu līnijām.

 Morfoloģija 
Homalozoji parasti bija mazi, plakani vai sfēriski organismi ar cietu ārējo skeletu, kas sastāvēja no kalcificētām plāksnītēm. Viņiem bija unikāla ķermeņa struktūra, bieži ar sporu vai caurumu sistēmām, kas, iespējams, tika izmantotas barības filtrēšanai. Tie neatbilda tipiskajai piecu staru simetrijai, kas ir raksturīga mūsdienu adatādaiņiem, un daži veidi parādīja bilaterālu simetriju.

 Fosilijas un izplatība 
Homalozoju fosilijas galvenokārt atrastas devona un perma perioda klintīs, galvenokārt Eiropā un Ziemeļamerikā. Fosilijas sniedz ieskatu viņu morfoloģijā, ekoloģijā un iespējamo attīstības ceļu adatādaiņu evolūcijā.

 Taksonomija 
Grupa ietver vairākas ģintis, piemēram:

 Stylophora
 Cincta
 Soluta
 Cornuta

Tomēr taksonomija joprojām ir diskutabla, un dažādi pētījumi piedāvā atšķirīgas ģimenes un kladu sistēmas.

 Ārējās saites 

Kategorija:Adatādaiņi