Klaucānu ezers

Klaucānu ezers ir ezers Kalna pagastā, Jēkabpils novadā, Austrumlatvijas zemienes Aknīstes nolaidenuma teritorijā. Ezerā aug Latvijā retais peldošais ezerrieksts, un tā teritorija ir iekļauta dabas liegumā "Klaucānu un Priekulānu ezeri".

 Apraksts 
Ezers ir daļa no Aknīstes nolaidenuma, kas raksturojas ar salīdzinoši vienkāršu reljefu un mitrākām augsnēm. Kā mitrā biotopa daļa, kas iekļauta plašākā dabas lieguma zonā, veicina vietējo bioloģisko daudzveidību un mitruma uzglabāšanos.

Ezera fiziskie parametri: platība 21,4 ha, garums ap 0,9 km, lielākais platums ap 0,3 km, izstiepts austrumu-rietumu virzienā; lielākais zināmais dziļums ~4,8 m (pie ziemeļu iztekas; 1975. gadā lielākais zināmais dziļums bija tikai 2,2 m).DAP. DABAS LIEGUMA “KLAUCĀNU UN PRIEKULĀNU EZERI” DABAS AIZSARDZĪBAS PLĀNS Krasta līnijas garums 2 km. Ezers ir eitrofs, uz dibena atrodas 2—6 m biezs koku zarus saturošs sapropeļa slānis, tā gultne mālaina, ezerdobes dziļums līdz 9 m, aizauguma pakāpe ir aptuveni 15%. Ūdens krāsa — izteikts brūnūdens. Lielās ūdens krāsainības dēļ ezerā ir stipra stratifikācija, un pie temperatūras lēcienslāņa robežas dziļāk par 2 metriem skābekļa kļūst daudz mazāk. Bezskābekļa apstākļi ir labvēlīgi ezerriekstu dīgšanai. Klaucānu ezeram ir brūnūdenim netipiski augsta fitoplanktona biomasa — 4,9 mg/l, arī zooplanktona ir netipiski daudz. Virsūdens augājs bagātīgs, dominējošā suga — parastā niedre. Peldlapu augājā dominē dzeltenā lēpe.

Ezera krasti zemi, vietām apauguši ar krūmiem un eglēm. Ziemeļu krasts mežains un smilšains,Zinaīda Žukova. "Latvijas zili zaļā rota", 2001., SIA J.L.V., ISBN 9984-05-403-9. 93.-94. lpp. austrumos un dienvidos — lauki un pļavas. Ziemeļaustrumos 300 m garš notekgrāvis uz Podvāzi, austrumos stipri aizaudzis 100 m garš grāvis — savienojums ar Priekulānu ezeru. Ietek 3 novadgrāvji. Pāri ezeru savienojumam ved Rocāres ceļš, kas sākas pie autoceļa P72 pieturas "Aknīstes pagrieziens" un ved līdz Rocāru viensētai. Pie Klaucāniem dienvidu krastā atpūtas vieta, rietumu galā populāra makšķerēšanas vieta.

Lielākā daļa ezera piekrastes atrodas privātīpašumā, ziemeļrietumos krasts pieder Valsts mežiem. Dienvidos pie Klaucāniem, kur piekrastes pļavas nav lieguma zonā, pie ezera piebrauc makšķernieki.

 Vēsture 
1873. gadā Jēkabpils skolu inspektors Eke pirmais ziņojis par peldošā ezerrieksta atrašanos Klaucānu ezerā.PELDOŠAIS EZERRIEKSTS (TRAPA NATANS) — DABAS UN CILVĒKU VĒSTURES LIECINIEKS LATVIJĀ. Laimdota Kalniņa. Aija Ceriņa, Iveta Žvagiņa, Ineta Grīne

Daļa ezera aizsargājama no 1924. gada, kad to nodalīja ar dzeloņdrāšu žogu, viss ezers kopš 1957. gada, kad tika izveidots Klaucānu un Priekulānu ezeru dabas liegums, lai saglabātu peldošā ezerrieksta augtenes.

Kādu laiku ezerrieksta atradni apdraudēja bebri, kuri izveidoja aizsprostu ziemeļu daļā un pacēla ezera ūdens līmeni.

1997. gadā izstrādāja pirmo dabas aizsardzības plānu.

2000. gadā Kalna pagasta padome liegumā izveidoja minimālu tūrisma infrastruktūru, ieskaitot dabas taku. Taču tas izraisīja konfliktu dažādu ekspertu un institūciju starpā, un pagasta aktivitātes apsīka.

2004. gadā ezers kopā ar pārējo liegumu tika iekļauts aizsargājamo teritoriju sarakstā Natura 2000. Klaucānu ezers ir Eiropas nozīmes aizsargājams biotops saskaņā ar Eiropas Padomes direktīvu “Par sugu un biotopu aizsardzību” — “Dabīgi eitrofi ezeri ar iegrimušo ūdensaugu un peldaugu augāju” ar kodu 3150.

2006. gadā publicēja lieguma dabas aizsardzības plānu 2006.-2013. gadam. Plāns paredzēja tūrisma infrastruktūras atjaunošanu, bet vienlaikus samazināt reklāmu un izņemt norādes par ezerriekstiem no Jāņa sētas kartēm. Tajā paredzēja arī minimizēt mežsaimniecības darbības mitrajā mežu daļā, atjaunot aizaugošo pļavu apsaimniekošanu, aizliegt braukšanu ar laivām (izņemot piekrastes zemes īpašniekus).

2025. gadā apsprieda Daugavpils Universitātes izstrādāto jauno dabas aizsardzības plānu dabas liegumam. Atšķirībā no kaimiņu Priekulānu ezera, ezerrieksta stāvoklis Klaucānu ezerā izsaucis zinātnieku bažas. Visvairāk tā atlicis dienvidrietumu piekrastē. Domā, ka pašlaik galvenais to ietekmējošais faktors ezerā ir klimats. No vērtīgajiem biotopiem ezera tuvumā pārmitri platlapju (baltalkšņu) meži pļavu malās, atrodamas ES aizsargājamās sugas — spilvainā ancīša audzes. Ezera rietumu krastā atrasta neliela retā vālīšu staipekņa audze.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Jēkabpils novada ezeri
Kategorija:Kalna pagasts