Grenlandes stāvs

Grenlandes stāvs () ir kvartāra sistēmas piektais un holocēna nodalījuma apakšējais stāvs (ģeoloģiskā stratigrāfiskā vienība). Šī stāva nogulumi ir veidojušies grenlandes laikmetā periodā no 0,0117 līdz 0,0082 miljoniem gadu (kopumā apmēram 3,5 tūkstošus gadu). Grenlandes stāva nogulumi atrodas virs pleistocēna nodalījuma tarantas stāva nogulumiem un zem holocēna nortgripas stāva nogulumiem.
 Periods (sistēma) Epoha (nodalījums) Laikmets (stāvs) Intervāls Kvartāra periods(2,58 — 0 Ma) Holocēns(0,0117 — 0 Ma)Meghālajas(0,0042 — 0 Ma)Nortgripas(0,0082 — 0,0042 Ma)Grenlandes(0,0117 — 0,0082 Ma) Pleistocēns(2,58 — 0,0117 Ma)Tarantas(0,129 — 0,0117 Ma)Čibas(0,774 — 0,129 Ma)Kalabrijas(1,8 — 0,774 Ma)Dželas(2,58 — 1,8 Ma)

 Izveidošana un stratigrāfija 
Grenlandes stāva stratotipiskais griezums un globālās robežas punkts (GSSP) sākotnēji tika noteikts kā holocēna pamatne pēc ledus serdes Ziemeļgrenlandes ledus seržu pētījumu projektā Grenlandes centrālajā daļā (75.1000°N, 42.3200°W) un Starptautiskā ģeoloģijas zinātņu savienība to apstiprināja 2008. gadā. Bet vēlāk GSSP tika piemērots arī paša grenlandes stāva pamatnei, ko oficiāli apstiprināja 2018. gada jūnijā. Ledus serde atzīmē vēlā driasa beigas ar strauju deitērija pārpalikuma vērtību kritumu.Walker, Mike; Head, Martin J.; Berkelhammer, Max; Björck, Svante; Cheng, Hai; Cwynar, Les; Fisher, David; Gkinis, Vasilios; Long, Antony; Lowe, John; Newnham, Rewi; Rasmussen, Sune Olander; Weiss, Harvey (2018). «Formal ratification of the subdivision of the Holocene Series/Epoch (Quaternary System/Period): two new Global Boundary Stratotype Sections and Points (GSSPs) and three new stages/subseries». Espisodes 41 (4): 213-223.

 Apstākļi 
Pēc straujas temperatūras celšanās, kas iezīmēja augšējā pleistocēna beigas, globālā sasilšana grenlandes laikmetā turpinājās nedaudz mērenākā tempā. Laikmeta beigās pirms apmēram 8200 gadiem sasilšana apstājās. Šī klimatiskā izmaiņa tika izmantota robežas noteikšanai starp grenlandes un nortgripas stāviem.

Globālās sasilšanas rezultātā notika strauja jūras līmeņa celšanās, appludinot plašus sauszemes apgabalus un kontinenta daļas pārvēršot salās. Tā, piemēram, Britu salas tika nogrieztas no Eiropas, daudzās Indonēzijas salas no kontinentālās Dienvidaustrumāzijas, bet Jaungvineja un Tasmanija no Austrālijas. Beringijas sauszemes tilts applūda, izveidojot Beringa jūras šaurumu, kurš tagad atdala Ameriku no Āzijas.

Šajā laikā izmira daudzas megafaunas sugas, turpinot vēlā pleistocēna izmiršanu. Šī izmiršana ir daļa no kvartāra globālās izmiršanas. Grenlandes laikmeta sākumā notika pāreja no paleolīta uz mezolītu, kurš turpinājās līdz nortgripas laikmetam. Grenlandes laikmetā Tuvajos Austrumos radās lopkopība un zemkopība, iezīmējot pāreju uz neolītu.

 Atsauces 

Kategorija:Kvartārs