Sāvienas muiža

Sāvienas muiža () bija viena no Vidzemes muižām, kas atradās Sāvienas ezera austrumu krastā. Muižas ansamblis ir daļēji saglabājies, ēkas ir kritiskā stāvoklī. 20. gadsimtā ap muižu izveidojies Sāvienas ciems.

 Vēsture 
Ziņas par Sāvienas muižas izveidošanos līdz mūsdienām nav saglabājušās. Senākais zināmais īpašnieks, kam muiža piederēja 1590. gadā, ir Kristians Vāgners. No 1650. gada muiža piederēja Kasparam Šneperlingam, bet no 1660. gada līdz 1920. gada agrārreformai – Helmersenu dzimtai.

Sāvienas muižas kungu māja celta 19. gadsimta vidū. Imants Lancmanis rakstīja, ka tā ir pats oriģinālākais vēlā klasicisma villas piemērs, kur dažādu apjomu korpusi un torņi papildināti ar eklektiskām dzegu konsolēm, kas nāk no "šveiciešu vasarnīcu" rotājumu loka.

Kungu māju nodedzināja 1905. gada revolūcijas laikā. Pēc ugunsgrēka to atjaunoja vien daļēji. Muižai bijis ziemas dārzs, kā arī parks ar retu sugu kokaugu un krūmu stādījumiem un trim liepu alejām. Līdz mūsdienām saglabājušās 15 eksotisku koku un krūmu sugas. Muižas ansamblī atradās magazīna, stallis, pārvaldnieka māja, ratnīca, lopbarības šķūnis, brūzis, rija un pīļu namiņš ar dīķi. Ap Sāvienas muižu atradās 4 lopu muižas.

Sāvienas ezera pretējā krastā atrodas tā saucamie Baronu kapi. Tos savai dzimtai iekārtoja Barons Pēteris fon Helmersens, tomēr 1905. gada revolūcijas laikā viņš emigrēja un neatgriezās. Kapos apbedīts muižas pārvaldnieks un daži citi muižas iemītnieki.

Starpkaru periodā kungu mājā atradās koppienotava un Tautas nams. Citās muižas ansambļa ēkās atradās pagasta valde un pasts ar telegrāfu.

Mūsdienās muižas ansamblis ar parku vairs nav apsaimniekots. Ēkas ir pamestas vai sabrukušas, bet parks ir aizaudzis.

 Skatīt arī 
 Madonas apriņķa muižu nosaukumi

 Atsauces 

Kategorija:Ļaudonas pagasts
Kategorija:Muižas Latvijā