Rīgas kājnieku junkurskola

Rīgas kājnieku junkurskola () bija viena no Krievijas impērijas armijas karaskolām, kas no 1865. līdz 1885. gadam darbojās Rīgas citadelē un apmācīja virsniekus Rīgas kara apgabala kājnieku vienībām. 

 Vēsture 

Dibināta 1865. gada 16. jūnijā, lai apmācītu virsniekus Rīgas un līdz 1869. gadam arī Pēterburgas kara apgabalam. Par skolas pirmo vadītāju iecēla pulkvedi V. fon Vitorfu. Vispārējos jautājumos skola atradās Rīgas kara apgabala komandiera pakļautībā, bet apmācības ziņā Krievijas impērijas armijas galvenā štāba pakļautībā. 
Skolā bija septiņi virsnieki un divsimt junkuri. Izglītības nodaļas mācībspēki bija Rīgas kara apgabala virsnieki un civilie skolotāji no Tērbatas mācību apgabala izglītības iestādēm. 
Lai iestātos junkurskolā, kandidātiem bija jābūt vismaz septiņpadsmit gadus veciem pēc mācībām militārajā proģimnāzijā vai reālskolā. Skolas mācību programma bija sadalīta divās klasēs: jaunākajā un vecākajā. Jaunākajā klasē junkuri apguva reglamentus, ģeogrāfiju, matemātiku, topogrāfiju, ticības mācību, krievu valodu, zīmēšanu un vēsturi. Vecākajās klasēs viņi apguva militāros reglamentus un administrēšanu, militāro tiesvedību, taktiku, ieročus un artilēriju, kā arī nocietinājumu mācību. Teorētiskā apmācība notika septiņus mēnešus, pēc tam sākās praktiskā apmācība militārajās nometnēs. Junkurus iedalīja trīs kategorijās, atkarībā no viņu akadēmiskajiem panākumiem un disciplīnas. Iestājoties skolā, visiem piešķīra 2. kategoriju, bet vēlāk iedalīja no 1. augstākās kategorijas līdz 3. zemākajai kategorijai, kurus pēc absolvēšanas nepaaugstināja par praporščikiem.

Pēc Rīgas kara apgabala izformēšanas 1870. gada 22. septembrī Rīgas kājnieku junkuru skolu pakļāva Viļņas kara apgabalam. 1871. gadā junkurus sāka apmācīt militārās higiēnas un vispārējās lasītprasmes mācīšanā. Vecāko klašu noslēguma eksāmenus veica īpaša komisija, kas sastāvēja no komisijas vadītāja ar ģenerāļa pakāpi un viņa vietniekiem.

1886. gada 4. augustā Rīgas kājnieku junkurskolu izformēja, jaunākā kursa junkurus pārcēla uz Viļņas kājnieku junkurskolu. Pirmā pasaules kara laikā Krievijas impērijas armijā dienēja desmit ģenerāļi un četrdesmit astoņi pulkveži, kas bija Rīgas junkurskolas absolventi.

 Absolventi 
 Reinis Bisnieks (1863—1920), Krievijas impērijas armijas ģenerālmajors
 Jānis Lepiks (1859—1935), Krievijas impērijas armijas ģenerālmajors
 Pēteris Mežaks (1858—1941), Krievijas Impērijas armijas ģenerālmajors
 Dāvids Sīmansons (1859—1933), Krievijas Impērijas armijas ģenerālmajors, vēlāk pirmais Latvijas armijas virspavēlnieks, ģenerālis
 Ādams Kreicbergs (1861—1933), Krievijas Impērijas armijas pulkvedis, vēlāk Latvijas armijas ģenerālis
 Gustavs Francis (1864—?), Krievijas Impērijas armijas, vēlāk Latvijas armijas pulkvedis
 Ernests Karlsbergs (1861—1922), Krievijas Impērijas armijas apakšpulkvedis, vēlāk Krievijas Impērijas Valsts Domes deputāts

 Atsauces 

Kategorija:Baltijas guberņas
Kategorija:Krievijas Impērija
Kategorija:Rīgas karaskolas