Daugavas Mūzikas svētki

Daugavas Mūzikas svētki (Düna-Musikfest) bija 1836. gada 19.-21. jūnijā Rīgā notikušie pirmie publiskie dziesmu svētki, kurus rīkoja pēc Rīgas birģermeistara Frīdriha Vilhelma Timma ierosinājuma.
Šajā kopdziedāšanas pasākumā piedalījās vācbaltiešu dziedāšanas pulciņi un mūzikas biedrības. Koncerti notika ne tikai Rīgas doma un Muses biedrības teātra telpās, bet arī Ķeizardāzā un Vērmanes parkā, svētkus daiļoja "Eifonijas" biedrības organizētā uguņošana. Svētku laikā uz savu kārtējo sesiju sanāca Vidzemes landtāgs. 

 Vēsture 
"Daugavas mūzikas svētku" rīcības komiteja sastāvēja no augstām amatpersonām, kuras sekretārs bija Rīgas kora Liedertafel valdes loceklis Švederskis. Svētkus organizēja Rīgas Muzikālā biedrība (Rigaer Musikalische Gesellschaft), Muses biedrība un Eifonijas biedrība (Euphonie). 

Mūzikas svētkos piedalījās aptuveni 400 dziedātāji un mūziķi, lielākā daļa no Rīgas, 120 no Jelgavas, pa desmit no Tērbatas un Pērnavas, pa pieciem no Tallinas un Liepājas un 30 no lauku apvidiem. 
Programma sākās 19. jūnijā ar oratoriju "Pastarā tiesa" (Das Weltgericht) Rīgas Domā. Nākamajā dienā notika koncerts Muses biedrības teātrī, vakarā brīvdabas koncerts Ķeizardārzā, kurā piedalījās arī Baltijas ģenerālgubernators ar aptuveni 10 000 klausītājiem (1000 ārzemniekiem). Festivāls noslēdzās ar brokastīm Mazajā Ģildē 22. jūnijā un "Liedertafel" uzstāšanos.Jörg Hackmann. Sängerfeste in den russländischen Ostseeprovinzen vor 1914ː Symbolische Ordnungen zwischen kulturellen Verflechtungen und Abgrenzungen Konferenz „Baltische
Bildungsgeschichte(n)“, Tartu September 2016; FORSCHUNGEN ZUR BALTISCHEN GESCHICHTE 12 (2017)

 Atsauces 

Kategorija:Latvijas kultūra