Jūlija ultimāts

Jūlija ultimāts jeb Austrijas ultimāts Serbijai bija Austroungārijas valdības ultimāts Serbijai, kas tika izteikts 1914. gada 23. jūlijā (10. jūlijā pēc Jūlija kalendāra), trīs nedēļas pēc erchercoga Franca Ferdinanda slepkavības Sarajevā.

Ultimāts sastāvēja no 10 punktiem, kuros tika pieprasītas dažādas Serbijas rīcības, tostarp sadarbība ar Austroungārijas iestādēm atentāta izmeklēšanā un Austroungārijas ierēdņu darbības Serbijas teritorijā. Šie nosacījumi bija izstrādāti tā, lai būtu gandrīz nepieņemami, tādējādi radot Austroungārijai ieganstu karadarbībai.

 Konteksts 
Pēc erchercoga Franca Ferdinanda slepkavības 1914. gada 28. jūnijā Austroungārija, uzskatot Serbiju par atbildīgu par atentātu, ar Vācijas atbalstu sagatavoja ultimātu. Tas tika izsniegts 23. jūlijā ar 48 stundu atbildes termiņu.

Serbija piekrita gandrīz visiem punktiem, izņemot vienu, kurā tika pieprasīta Austroungārijas ierēdņu līdzdalība izmeklēšanā Serbijas teritorijā. Serbija šo punktu atteicās izpildīt, atsaucoties uz savu suverenitāti.

 Rezultāts 
Austroungārija uzskatīja Serbijas atbildi par nepieņemamu un 1914. gada 28. jūlijā paziņoja tai karu. Šis konflikts ātri izraisīja ķēdes reakciju, kurā tika iesaistītas Eiropas lielvaras, kas savstarpēji bija saistītas ar militāriem līgumiem. Tas noveda pie Pirmā pasaules kara sākuma.

 Ultimāta punkti 

 Aizliegt Serbijā visas publikācijas, kas vērstas pret Austroungāriju.
 Likvidēt pretmonarhistiskās organizācijas (piemēram, Melnā roka).
 Aizliegt visus mācību materiālus, kas satur Austroungāriju nomelnojošu saturu.
 Izslēgt no militārā dienesta personas, kas darbojas pret Austroungāriju.
 Pieņemt Austroungārijas amatpersonu līdzdalību atentāta izmeklēšanā.
 Uzsākt izmeklēšanu pret visiem atentātā iesaistītajiem Serbijas pilsoņiem.
 Arestēt vairākus konkrētus Serbijas ierēdņus.
 Novērst nelegālu ieroču ievešanu Serbijā.
 Sniedz detalizētu informāciju Austroungārijai par pasākumiem.
 Nekavējoties informēt Austroungāriju par ultimāta izpildi.

 Vēsturiskā nozīme 
Jūlija ultimāts tiek uzskatīts par vienu no kritiskākajiem brīžiem pirms Pirmā pasaules kara. Tā radikālais tonis un neizpildāmais raksturs padarīja diplomātisko risinājumu gandrīz neiespējamu. Daudzi vēsturnieki to uzskata par Austroungārijas apzinātu soli, lai uzsāktu militāru konfliktu ar Serbiju.

 Skatīt arī 
 Atentāts pret Franci Ferdinandu
 Pirmais pasaules karš
 Melnā roka (organizācija)

 Ārējās saites 

Kategorija:Pirmais pasaules karš
Kategorija:Ultimāti
Kategorija:Serbijas vēsture
Kategorija:Austroungārijas vēsture
Kategorija:Austrijas vēsture
Kategorija:Ungārijas vēsture