Maronīti

Maronīti (, al-Mawārinah) ir kristiešu reliģiska un etnoreliģiska kopiena, kas saistīta ar Sīriešu—Antiohijas Maronītu Baznīcu. Maronītu vēsturiskā dzimtene ir Libāna, īpaši tās kalnainie apgabali ap Libānas kalniem. Maronīti ir viena no nozīmīgākajām kristiešu grupām Tuvajos Austrumos, kas saglabājusi savas tradīcijas un identitāti vairāk nekā pusotru tūkstoti gadu.

 Nosaukuma izcelsme 
Nosaukums "maronīti" cēlies no Svēta Marona, 4.—5. gadsimta Sīrijas mūka, kurš ieviesa askētisku dzīvesveidu un pamudināja sekotājus veidot kopienas ap viņa klosteriem. Viņa garīgā kustība kļuva par pamatu vēlākajai maronītu baznīcai.

 Vēsture 
Maronītu kopiena veidojās laikā, kad Austrumromas impērija piedzīvoja reliģiskus strīdus par kristoloģiju. Maronīti aizstāvēja Halkēdonas koncila mācību, kas noveda pie konflikta ar citām austrumu baznīcām. Pēc arābu iekarojumiem viņi atkāpās uz Libānas kalniem, kur izveidoja slēgtas, bet pašpietiekamas kopienas. Viduslaikos viņi atjaunoja saikni ar Romas pāvestu, kļūstot par vienu no Austrumu Katoļu baznīcām, kas saglabā savu ritu un liturģisko valodu.

18.—19. gadsimtā maronīti aktīvi piedalījās Libānas politiskajā un sabiedriskajā dzīvē, veicinot izglītības, grāmatniecības un misionāru darbu. Maronītu garīdznieki dibināja vairākas skolas un universitātes, kas vēlāk kļuva par modernās Libānas izglītības pamatu. Pēc Libānas Republikas nodibināšanas 1943. gadā noteica, ka prezidenta amats tradicionāli pienākasir maronītu kristietim.

 Reliģija un liturģija 
Maronīti ir Austrumu rita katoļi, kas ir pilnā vienībā ar Romas Baznīcu. Liturģiju lasa sīriešu valodā ar arābu valodas ietekmi, un tā ir viena no senākajām saglabātajām kristīgajām tradīcijām. Viņu ticība apvieno austrumu garīgumu ar rietumu katoļu teoloģiju. Maronītu baznīca īpaši akcentē Trīsvienības mācību un Jaunavas Marijas godināšanu.

 Kultūra 
Maronīti pazīstami ar savu stipro kopienas garu, reliģisko konservatīvismu un patriotismu pret Libānu. Viņu klosteri un baznīcas bieži kalpo arī kā kultūras un izglītības centri, kuros tiek saglabātas senas liturģiskās melodijas, reliģiskā māksla un rakstība sīriešu valodā. Diasporā maronīti ir aktīvi Brazīlijā, Francijā, ASV un Austrālijā, kur viņi uztur baznīcas, skolas un kultūras organizācijas, kas veicina libāniešu mantojuma saglabāšanu. Mūsdienu maronītu sabiedrībā nozīmīgu lomu ieņem arī mediji un humanitārie fondi, kas palīdz bēgļiem un veicina starpreliģiju dialogu Tuvajos Austrumos.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Maronite Foundation — oficiālā mājaslapa

Kategorija:Libānas vēsture
Kategorija:Arābu kultūra