Japānas Konstitūcijas 9. pants

Japānas Konstitūcijas 9. pants (japāņu: 日本国憲法第9条, Nihonkoku kenpō dai-kyū-jō) ir viens no dokumenta pantiem, kas pareidz Japānas atteikšanos no kara kā suverēnu tiesību īstenošanas līdzekļa un aizliedz uzturēt bruņotos spēkus militāriem mērķiem. Panta interpretācija un praktiskā piemērošana ir bijusi centrālais elements Japānas drošības politikā kopš 1947. gada.

 Vēsture 
Japānas Konstitūcijas 9. pants tika iekļauts 1947. gada konstitūcijā pēc Otrā pasaules kara Japānas okupācijas laikā. Okupācijas pavēlniecība (SCAP) uzstāja uz starptautiskā miera garantijām, lai mazinātu risku, ka Japāna atkārtoti kļūs par militāru agresoru. Tiek diskutēts, vai šī panta ideja nāca tieši no amerikāņu puses, vai arī to aktīvi atbalstīja Japānas premjerministrs Kijosi Šidehara. Konstitūcijas teksts šķiet absolūts, taču praksē tas ticis interpretēts elastīgi. Jau Korejas kara laikā (1950) Japānai tika ierosināts izveidot “Nacionālās policijas rezerves”, ko vēlāk pārveidoja par moderniem bruņotajiem spēkiem, juridiski definējot tos kā Pašaizsardzības spēkus (JSDF), nevis armiju. Japānas valdība ilgstoši uzturējusi principu, ka bruņotie spēki ir pieļaujami tikai valsts aizsardzībai un neiesaistoties militārās operācijās ārpus Japānas.

Japānas Pašaizsardzības spēki (JSDF), dibināti 1954. gadā, sastāv no Sauszemes pašaizsardzības spēkiem (JGSDF), Jūras pašaizsardzības spēkiem (JMSDF) un Gaisa pašaizsardzības spēkiem (JASDF). Lai gan konstitūcija aizliedz “kara potenciālu”, Japānai ir tehnoloģiski ļoti attīstīti spēki, tomēr valsts ievēro virkni ierobežojumu, tostarp aizliegumu glabāt kodolieročus. Ilgu laiku Japāna interpretēja 9. pantu tā, ka tā nedrīkst aizstāvēt citas valstis, pat ja tās ir sabiedrotās. Situācija mainījās 2015. gadā, kad tika pieņemti drošības likumi, kas pirmo reizi ļāva piedalīties kolektīvās pašaizsardzības operācijās, piemēram, aizstāvēt ASV kuģi vai reaģēt uz uzbrukumu sabiedrotajām valstīm, ja tas apdraud Japānas drošību. Šī reforma izraisīja plašas diskusijas un protestus.

Konservatīvā Liberāli demokrātiskā partija (LDP) jau desmitgadēm aicina mainīt 9. pantu, lai juridiski atzītu Pašaizsardzības spēkus par bruņotajiem spēkiem. Premjers Šindzo Abe aktīvi virzīja konstitucionālās reformas ideju, taču sabiedrības būtiskā pretestība — ap 50–70 % iedzīvotāju atbalsta panta saglabāšanu — līdz šim kavējusi tā grozīšanu. Japānas 9. pants tiek uzskatīts par unikālu miera klauzulu un bieži kalpo kā piemērs citām valstīm. Tas būtiski ietekmē reģionālo drošību Austrumāzijā, Japānas un ASV attiecības un sabiedrības attieksmi pret militārismu.

 Ārējās saites 

Kategorija:Japānas politika