Dzimtenes un brīvības aizsardzības savienība

Dzimtenes un brīvības aizsardzības savienība () bija bezpartejiska, antiboļševistiska virsnieku organizācija, kas tika izveidota 1918. gada pavasarī Maskavā. Tās galvenais organizators un vadītājs bija revolucionārs un bijušais esers Boriss Savinkovs, kas guva atbalstu no ģenerāļa Mihaila Aleksejeva un Brīvprātīgo armijas.

Savienības mērķis bija lielinieku varas gāšana un kara turpināšana ar Vāciju līdz kara beigām Rietumu frontē, Krievijā nodibinot kara diktatūru ar darba valdību. Šis mērķis tieši sakrita ar Antantes centieniem, tāpēc savienība guva atbalstu arī no Antantes valstīm, kā Lielbritānija.

Savienības pamatstruktūru sākumā veidoja latviešu strēlnieku virsnieki, kurus vadīja bijušais 1. latviešu strēlnieku brigādes komandieris pulkvedis Kārlis Goppers un bijušais 1. Daugavgrīvas latviešu strēlnieku pulka komandieris pulkvedis Frīdrihs Briedis.

1918. gada vasarā savienība vadīja sacelšanās Jaroslavļā, Ribinskā, Muromā un citās Pievolgas pilsētās, kuras Sarkanās armijas vienības nežēlīgi apspieda. Pēc to apspiešanas savienība tika iznīcināta.

 Struktūra 
Savienību vadīja tās štābs, kas koordinēja vairākas nodaļas sekojošā struktūrā:
 Savienības vispārējais vadītājs bija Boriss Savinkovs. Savinkovs apvienoja visas nodaļas, rūpējās par finansēm un bija savienības galvenais politiskais pārstāvis.
 Štāba priekšnieks bija pulkvedis S. Viņš izstrādāja visus operācijas plānus. (Pēc citiem avotiem, štāba priekšnieks bija Kārlis Goppers)
 Izlūkošanas nodaļas vadītājs bija pulkvedis Frīdrihs Briedis.
 Artilērijas un citu ieroču apgādību koordinēja pulkvedis Aleksandrs Perhurovs.
 Dežūrējošais ģenerālis bija Kārlis Goppers, vēlāk amatu pārņēma pulkvedis Aleksandrs Perhurovs.
 Konspirāciju un sakarus pārzināja ārsts Nikolajs Grigorjevs ("doktors Aksjenovs").
 Apgādes daļas priekšnieks bija kapteinis Kārlis Rubis.
 Par kājnieku formējumiem atbildīgs bija kapteinis Arnolds Pinka.

 Atsauces 

 Literatūra 
 Goppers, K., "Četri sabrukumi: ģenerāļa Goppera atmiņas", Rīga, Armijas informācijas nodaļas izdevums, 1920.
 Upītis, K., "Pulkvedis Fr. Briedis Golgātas gaitā", Rīga, Apgādniecība "Latva", 1925; Pilskalns, 1963.
 Staprans, S., "Caur Krievijas tumsu pie Latvijas saules: manas atmiņas un dēkas no Krievijas revolūcijas un Latvijas tapšanas laikiem", Rīga, Valters un Rapa, 1928.
 Dardzāns, P., "Latviešu vecā strēlnieka atmiņas, pārdomas, atziņas, II sējums", Klein Printing Co., 1987.
 Reinbergs, I., "Trīs šāvieni...", Rīga, Apgāds "Vaga", 1994.
 Jēkabsons, E., Ščerbinskis, V., "Latvieši krievu pretlielinieciskajā kustībā 1918.–1920. g.", Latvijas Vēstures Institūta Žurnāls, 1997.

 Ārējās saites 
 Leonīds Praismanis. Latvieši cīņā pret boļševistisko diktatūru 1917.-20. gg (Arhivēts)

Kategorija:Krievijas pilsoņu karš