Mailes upīte

Mailes upīte, saukta arī par Mailes grāvi, ir neliela noteka Rīgas Mežaparka apkaimē pie Čiekurkalna apkaimes robežas no Ezermalas ielas uz Ķīšezeru. Upīte sākas no kolektora iztekas mežā uz austrumiem no Ezermalas ielas, kurš atrodas ap 3—4 metrus virs jūras līmeņa, tek uz austrumiem, lejtecē pagriežas uz ziemeļaustrumiem un ietek Ķīšezerā pārpurvotā vietā. Teritorija ietilpst Ķīšezera—Juglas ezeru virknes ieplakas ģeomorfoloģiskajā mikrorajonā ar Litorīnas jūras lagūnu tipa nogulumiem. Upītei ir būtiska nozīme Mežaparka apkaimes D daļas drenāžā. Tās gultnes lielākās daļas atrašanās zem Ķīšezera ūdens līmeņa veicina aizsērēšanu, un 2013. gadā tās stāvoklis bija tiktāl slikts, ka Rīgas domes ūdensobjektu un krastmalu izpētē tika lemts veikt gultnes tīrīšanu un krastu sakopšanu.Ūdensobjektu un krastmalu ārpus Rīgas vēsturiskā centra un tā aizsardzības zonas teritorijas izpēte. Analīze 2024. gadā tika veikta tīrīšana,Būvuzraudzības līgums Nr. DMV-24-193- lī Par objekta “Meliorācijas grāvja tīrīšana Mailes grāvī, no Ezermalas ielas līdz ietekai Ķīšezerā, Rīgas valstspilsētā” darbu būvuzraudzību kādu turpmāk iecerēts veikt ik 4 gadus.

Pirms iztaisnošanas, pēc vietējo iedzīvotāju stāstiem, upīte bijusi ievērojami garāka un tecējusi uz dienvidiem no Mirdzas Ķempes ielas, saukusies arī par Melles upīti. Tā tecējusi no Sausezera, kurš arī vairs neeksistē un kopā ar Mailes upīti ir atzīmēts 1701. gada kartē, taču karte ir pārāk neprecīza konkrētas upes gultnes lokalizēšanai. Ap 100 metrus uz ziemeļiem no šīs teritorijas atrodas īsā Mailes iela. Ķīšezera un Ezermalas ielas krustojumā, netālu no Mailes grāvja atradusies Dragūnu muiža (Dragunshof). Reizēm par Mailes grāvi vai Mailes upīti tiek uzskatīti arī grāvji augšpus Ezermalas ielai līdz pat teritorijai starp Gustava Zemgala gatvi un Stendera ielu,Ūdensobjektu un krastmalu ārpus Rīgas vēsturiskā centra un tā aizsardzības zonas teritorijas izpēte. Karte kas pie to nepārtraukta tecējuma atjaunošanas padarītu upīti nevis ap 150 metrus, bet ap kilometru garu. Pēc 1990. gada to daļēji aizbēra, piemēram, Sudrabu Edžus ielas mazdārziņu rajonā.Astrīda Putniņa. Dārziņu kolonija Mežaparkā 2010. gados sāka apspriest šo grāvju atjaunošanu un cauruļvadu attīrīšanu.

Upīte un ap to esošā zaļā teritorija izsauca strīdus starp būvniekiem un dabas aizsargātājiem, kas nonāca līdz tiesvedībai. Pirmie vēlējās uzbūvēt zaļajā zonā daudzstāvu ēku, otri iestājās par teritorijas labiekārtošanu atpūtai. Konfliktā iesaistījās arī Dabas aizsardzības pārvalde, kura šai nelielajā teritorijā konstatējusi dižkokus un aizsargājamos kukaiņus no Sarkanās grāmatas — lapkoku praulgrauzi un spožo skudru. Upīte minēta arī kā bebru apdzīvota. Bažas izsauca arī plāns upes posmu aizbūvēt ar autostāvvietām, lai gan Rīgas teritoriālais plānojums paredzēja upītes posma atjaunošanu un izveidot gar to zaļumu aizsargjoslu.

2025. gada decembrī pašvaldības līdzdalības budžeta projektu konkursā nolēma atbalstīt Čiekurkalna un Mežaparka kopprojektu "Ķīšezera taka", kas paredz izveidot šai rajonā pastaigu laipu gar Ķīšezeru, izbūvēt tiltiņu pār Mailes upīti pie tās ietekas ezerā, ierīkot gar to grantētu gājēju celiņu un turpināt labiekārtot 50 m uz dienvidiem atrodošos Ķīšezera piknika pļavu, iztērējot tam 250 000 eiro. Sākotnējais projekts paredzēja arī nelielu skatu torni pie upītes ietekas, tomēr izmaksu apjoms lika no tā atteikties.

 Atsauces 

Kategorija:Rīgas upes
Kategorija:Ķīšezers
Kategorija:Mežaparks