Maupiti

Maupiti (franču un ) ir koraļļu atols ar centrālo vulkānisko salu Biedrības salās Klusajā okeānā. Administratīvi pieder Franču Polinēzijas Aizvēja salu administratīvajai vienībai, kur kopā ar neapdzīvotajām Manuaes, Motuones un Maupišaas atoliem veido Maupiti komūnu. Salas pamatiedzīvotāji ir polinēziešu tauta taitieši. Lielākā apdzīvotā vieta ir komūnas centrs Vaiea salas austrumu krastā. Maupiti ir vistālāk rietumos esošā Biedrības salu vulkāniskā sala.

 Ģeogrāfija 
Maupiti atrodas Biedrības salu rietumdaļā, Aizvēja salu grupā, tuvākā sala ir  attālā Tupai ziemeļaustrumos, bet tuvākā apdzīvotā sala ir  attālā Borabora austrumos. Atola centrā ir  liela vulkāniska sala, kuru ieskauj  garš koraļļu rifs. Reljefs kalnains, augstākā virsotne ir Nuupures kalns ( vjl). Koraļļu rifam viens kuģojams savienojums ar okeānu; uz rifa vairākas motu, no kurām divas lielākās Auira un Tuanai ir apdzīvotas; Tuanai motu atrodas Maupiti lidosta. Ainavā valda tropiskie lietusmeži. Valda tropisks musonu klimats.

 Vēsture 
Arheoloģiskie pētījumi liecina, ka Maupiti bijusi apdzīvota vismaz kopš m.ē. 9. gadsimta. Vēsturiski Maupiti bijusi cieši saistīta ar Boraboras salu un tās karalistēm. Pirmie no eiropiešiem salu apmeklēja holandiešu ekspedīcija Jakoba Rogevēna vadībā 1722. gadā. Kopš 19. gadsimta beigām Francijas valdījums.

 Saimniecība 
Atola galvenās saimniecības nozares ir lauksaimniecība (audzē vietējo kultūru noni (Morinda citrifolia)) un zveja. Lielāku nozīmi iegūst tūrisms.

Salas ziemeļaustrumos darbojas Maupiti lidosta ar  garu skrejceļu, kas ar regulāriem reisiem savienota ar Taiti un citām Biedrības arhipelāga salāmMaupiti routes and destinations. flightradar24.com un gadā apkalpo ap 20 tūkstošiem pasažieru."Résultats d'activité des aéroports français 2018". aeroport.fr

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Franču Polinēzija
Kategorija:Biedrības salas