Ktenurellas

Ktenurellas (Ctenurella) ir ptiktodontīdu bruņuzivju ģints, kuras pārstāvji dzīvoja augšdevonā, frānas laikmeta sākumā Reinas apgabalā, Vācijā. Ģinti 1960. gadā izveidoja norvēģu izcelsmes zviedru paleontologs Tors Ērvigs. Ģints tipiskā suga ir Ctenurella gladbachensis, kas pašreiz ir vienīgā ģintī. Pirms kāda laika šai ģintij pieskaitīja arī sugu Ctenurella pskovensis no Baltijas frānas stāva (pļaviņu svīta), bet tagad tā atrodas mēksiellu ģintī. Savukārt Ctenurella gardineri tagad ir Austroptyctodus ģintī. 

 Apraksts 
Ktenurellas bija neliela izmēra zivis (ap 13 cm garumā) ar samērā reducētu bruņu, līdzīgi citām ptiktodontīdām. Tām bija divas muguras spuras, bet aizmugurējā daļa bija salīdzinoši gara un zema. Otrā muguras spura uz astes, gara, ar radiāliju rindu un diviem dzelkšņiem priekšpusē. Ktenurellām bija pātagveidīga aste, lielas acis un stipras augšējās un apakšējās zobu plātnes. Ķermenis nav klāts ar zvīņām.Long, JA. 1997. Ptyctodontid fishes (Vertebrata, Placodermi) from the Late Devonian Gogo Formation, Western Australia, with a revision of the genus Ctenurella Ørvig, 1960. Geodiversitas 19(3): 515–555. 538. lpp.

Centro-praeorbitalia savienojas savā starpā tikai aiz pineāles. Nuchale ir izstiepta. Uz paranuchale ir processus obstans, bet uz marginale ir fovea glenoidalis. Ķermeņa bruņai nav muguras dzelkšņa un spināles kaula. Vidējais muguras kauls (MD) ir tik pat garš, cik plats. Priekšējais sānu-muguras kauls (ADL) nav augsts. Zobu plātnes ir griežošā tipa. Apakšējām zobu plātnēm tuvu locītavas galam ir labi attīstīts ventrālais izaugums. Ktenurellām ir rostrālo izaugumu pāris.Д. В. Обручев, Основы палеонтологии (Бесчелюстные, рыбы), издательство "Наука", Москва, 1964. г., 158. lpp.

 Atsauces 

Kategorija:Bruņuzivis