Dumpinieku popūrijs

"Dumpinieku popūrijs" ir piecu dziesmu popūrijs, kas pirmatskaņojumu piedzīvoja  XIII Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētku noslēguma koncertā "Te-aust". Popūrijā ir apvienotas dziesmas "Zaļā dziesma", "Dzeguzes balss", "Taisnība", "Nāc dejot" un "Gandrīz tautasdziesma", kuras visas radītas Latvijas Trešās atmodas periodā no 1967. līdz 1989. gadam.

Edgara Lindes un Andas Klučnieces aranžējums izveidots īpaši Dziesmu svētkiem, lai iepazīstinātu jaunatni ar nozīmīgām Dziesmotās revolūcijas dziesmām. Popūriju izpildīja vairāk nekā  dalībnieku apvienotais koris un orķestris virsdiriģenta Gvido Brenčeva vadībā.

 Idejas izcelsme 
Mākslinieciskais vadītājs Edgars Vītols atklāja, ka ideja par popūriju radās, kad viņš pārsteigts konstatēja jauniešu interesi par vecākām dziesmām: Vītols skaidro, ka nosaukums "dumpinieks" pārnestā nozīmē apzīmē "cilvēku, kas nav mierā ar veco, iesīkstējušo un cīnās par ko jaunu".

 Dziesmu sastāvs un struktūra 
"Dumpinieku popūrijs" sastāv no piecām oriģinālajām dziesmām, kas radītas laikā no 1967. līdz 1989. gadam. Edgars Linde izveidoja popūrija aranžējumu 2023. gadā, papildus aranžējumus veica Anda Klučniece.

 "Zaļā dziesma" 
Komponists: Juris Kulakovs, dzejnieks: Māris Melgalvs. Grupas "Pērkons" dziesma, kas kļuva par Latvijas vides kustības himnu 1980. gadu beigās un veltīta arī Greenpeace darbībai.

 "Dzeguzes balss" 
Komponists: Imants Kalniņš, dzejnieks: Māris Čaklais. Grupa "Menuets" ierakstīja šo dziesmu 1979. gada albumā. Māra Čaklā dzeja uzdod jautājumus par dabas skaistuma vietu mūsdienu pilsētu dzīvē.

 "Taisnība" 
Komponists: Jānis Lūsēns, dzejnieks: Edvards Treimanis-Zvārgulis. Dziesma atspoguļo Trešās atmodas laika garu un taisnības meklējumus.

 "Nāc dejot" 
Komponists: Gvido Linga, dzejnieks: Igors Linga. Dziesma aicina uz vienotību caur deju un kustību.

 "Gandrīz tautasdziesma" 
Komponists: Juris Kulakovs, dzejnieks: Māris Melgalvs. Sacerēta 1987. gadā, kad "Pērkons" atsāka uzstāšanos pēc otrā aizlieguma. Dziesma sasniedza otro vietu 1987. gada "Mikrofona" aptaujā un to bieži izpilda ar latviešu tautas dejas "Gatves deja" horeogrāfiju.

 2025. gada izpildījums 

"Dumpinieku popūrijs" izpildīja  XIII Latvijas skolu jaunatnes dziesmu un deju svētku noslēguma koncertā "Te-aust" Mežaparka Lielajā estrādē virsdiriģenta Gvido Brenčeva vadībā.

Koncerta laikā īpaši izcēlās ceturtā dziesma "Nāc dejot", kuras izpildījuma laikā visa estrāde iesaistījās dejošanā. Koncertu pārraidīja tiešraidē vairākos medijos, un pilns ieraksts ir pieejams REplay.lv platformā.

 Kultūras nozīme 
Popūrija iekļaušana 2025. gada programmā kalpoja vairākiem mērķiem:
 Starppaudžu saikne — jaunieši iepazinās ar dziesmām, kas bija izšķirošas Latvijas neatkarības kustībā;
 Izglītojošā vērtība — dalībnieki mācījās par Trešo atmodu un Dziesmoto revolūciju;
 Nacionālā identitāte — dziesmas stiprināja vienotības un kultūras nepārtrauktības tēmas.

Edgars Vītols ieteica jauniešiem, apgūstot popūriju: Šādi popūrijs kalpo kā tilts starp paaudzēm, ļaujot jauniešiem izprast vecāko paaudžu pieredzi caur mūziku.

Mākslinieciskais vadītājs Edgars Vītols uzsvēra, ka šis popūrijs ir veltījums vecākiem un vecvecākiem, iekļaujot dziesmas, kas bija būtiskas Latvijas neatkarības atjaunošanas kustībai. Grupa "Pērkons", kuras divas dziesmas iekļautas popūrijā, padomju varas laikā tika aizliegta divreiz politiski asu tekstu dēļ, tomēr palika viena no populārākajām 1980. gadu grupām.

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Oficiālā informācija par "Dumpinieku popūriju"
 Dziesmas ieraksts koncertā "Te-aust" Youtube
 Koncerta "Te-aust" ieraksts REplay.lv
 Edgara Vītola intervija par "Dumpinieku popūriju"

Kategorija:Dziesmas latviešu valodā
Kategorija:Popūriji
Kategorija:2025. gada dziesmas
Kategorija:Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētki