Aktinolepji

Aktinolepji (Actinolepis) ir izmirušu bruņuzivju (artrodiru) ģints. Aktinolepji dzīvoja apakšdevonā un vidusdevonā un bija izplatīti Eiropā (ieskaitot Latviju), iespējams, Urālos un Jaunzēlandē. Ģinti 1844 gadā izdalīja šveiciešu un amerikāņu dabaszinātnieks Luijs Agasi. Nosaukums "Actinolepis" veidots no grieķu vārdiem ἀκτίς — stars un λεπῐ́ς — zvīņas, sakarā ar radiālo ornamentējumu uz bruņu plātnēm. Ģints tipiskā suga ir Actinolepis tuberculata.

 Apraksts 
Aktinolepjiem galvas vairogs ir izstiepts. Pakauša kauls (Nu) ir īss, praeorbitalia gari, saplūduši savā starpā. Acu orbītas ir garas. Spinale ir diezgan garš, no laterālās un mediālās puses zobots. Supratemporālā komisura pāriet no sānu pakauša kaula (Pn) uz pakauša kaulu (Nu). Dermālie kauli ornamentēti ar pauguriņiem, kas veido koncentriskas rindas.Д. В. Обручев, Основы палеонтологии (Бесчелюстные, рыбы), издательство "Наука", Москва, 1964. г., 138. lpp.

 Sistemātika 
Aktinolepju ģintī ir šādas sugas:
 ģints: Actinolepis Agassiz, 1845 †
 ģints: Actinolepis magna Mark-Kurik, 1973 †
 ģints: Actinolepis spinosa Mark-Kurik, 1985 †
 ģints: Actinolepis tuberculata Agassiz, 1845 †
 ģints: Actinolepis zaikai Plax et Newman, 2020 †

(†) - izmirušu organismu grupa.

 Atsauces 

Kategorija:Bruņuzivis