Likteņa nakts

Likteņa nakts (, Laylat al-Qadr) islāmā ir vissvētākā nakts, kurai piemīt īpaša garīga un reliģiska nozīme. Saskaņā ar islāma tradīciju, tieši šajā naktī pravietim Muhamedam caur erceņģeli Džibrilu tika sākta Korāna atklāsme, iezīmējot dievišķās atklāsmes sākumu un Korāna nolasīšanas brīdi, kas kļuva par islāma ticības un likuma pamatu. Šis notikums tiek uzskatīts par vienu no nozīmīgākajiem momentiem islāma vēsturē. Korānā Likteņa nakts ir pieminēta 97. sūrā (Al-Qadr), kur teikts, ka tā ir “labāka par tūkstoš mēnešiem” (Korāns 97:3). Musulmaņi tic, ka šajā naktī Dieva žēlastība, svētība un piedošana ir īpaši bagātīga, lūgšanas tiek pieņemtas, un grēki tiek piedoti tiem, kas patiesi nožēlo un meklē piedošanu. Tiek uzskatīts arī, ka šajā naktī Dievs nosaka cilvēku likteņus nākamajam gadam, tādēļ tā tiek dēvēta arī par “Noteikšanas nakti” vai “Svētības nakti”, uzsverot dievišķo lēmumu pieņemšanu un garīgo atjaunošanos.

Likteņa nakts tiek atzīmēta ramadāna pēdējās desmit dienās, tradicionāli nepāra naktīs (21., 23., 25., 27. vai 29. dienā). Lai gan precīzs datums nav noteikts, daudzās sunnītu kopienās to visbiežāk svin 27. ramadāna naktī. Šajā laikā musulmaņi veltī sevi lūgšanām, Korāna skaitīšanai, meditācijai, nožēlai un labdarībai, meklējot tuvību Dievam. Tās garīgā nozīme saistīta ar ticības atjaunošanu, pašattīrīšanos un dievišķā taisnīguma pārdomām, un tā tiek uzskatīta par vienu no augstākajiem ticības un dievbijības izpausmes brīžiem musulmaņu kalendārā.

 Etimoloģija 
Arābu nosaukums  (Laylat al-Qadr) sastāv no diviem vārdiem: layla (, ‘nakts’) un al-Qadr (), kasir daudznozīmīgs jēdziens, kuru iespējams tulkot kā ‘liktenis’, ‘lielums’, ‘cieņa’ vai ‘dievišķais noteikums’. Tādējādi vārdu savienojums Laylat al-Qadr tiek interpretēts kā “Likteņa nakts”, “Lieluma nakts” vai “Dievišķā noteikuma nakts”, un katra no šīm nozīmēm atspoguļo atšķirīgus aspektus šī notikuma garīgajā izpratnē. Islāma teoloģijā pastāv vairāki vārda qadr skaidrojumi. Daži teologi uzsver tā nozīmi kā dievišķo lēmumu jeb nakti, kad Dievs nosaka cilvēku dzīves notikumus nākamajam gadam. Citi interpretē to kā nakti ar īpašu vērtību un godību, kad Dieva svētība un piedošana ir visaptveroša. Vēl citi uzsver qadr nozīmi kā Dieva varenības un žēlastības izpausmi, kas tiek atklāta ticīgajiem šajā naktī. Šī daudznozīmība norāda uz Likteņa nakts teoloģisko un mistisko dziļumu, kas islāma tradīcijā tiek uzskatīta par brīdi, kad dievišķais liktenis un cilvēka ticība sastopas.

 Islāma avoti un teoloģiskais pamatojums 
Likteņa nakts ir skaidri pieminēta Korānā, kur tai veltīta vesela sūra — 97. sūra, al-Qadr. Tajā aprakstīts šīs nakts izcelsmes un svētuma pamatojums:

Šajā sūrā uzsvērta Korāna atklāsmes sākšanās tieši Likteņa naktī, kā arī šīs nakts garīgā vērtība un miers, kas to padara nozīmīgāku par tūkstoš mēnešiem. Likteņa nakts ir pieminēta arī citās Korāna vietās, piemēram, 44. sūrā (Sūrat ad-Dukhān), kur teikts:

Šī atsauce tiek tradicionāli interpretēta kā norāde uz to pašu Likteņa nakti, kas saistīta ar dievišķās gribas un noteikumu izpausmi. Islāma hadītu tradīcijā pravietis Muhameds vairākkārt uzsvēris Likteņa nakts īpašo nozīmi un svētumu. Viņš mudinājis ticīgos meklēt šo nakti ramadāna pēdējās desmit naktīs, īpaši nepāra naktīs, sakot:

Citos hadītos pravietis norādījis, ka ticīgajiem, kas šo nakti pavada lūgšanās un ticībā, tiek piedoti viņu iepriekšējie grēki. Šī tradīcija kļuvusi par vienu no nozīmīgākajām ramadāna garīgās prakses sastāvdaļām, kas simbolizē Dieva žēlastības, piedošanas un dievišķā likteņa atklāsmes brīdi.

 Ārējās saites 

Kategorija:Islāma reliģiskie svētki