Sabiedrības šķelšanās

Sabiedrības šķelšanās ir process, kurā dalošos uzskatu rezultātā izveidojas ierasti divas pretējas pozīcijas, kas līdz ar saasinājumu noved pieaugošas spriedzes un konfliktiem sabiedrībā. Šķelšanās tiek saistīta ar strukturāliem faktoriem – sociālekonomiskām, etniskām, politiskām, demogrāfiskām atšķirībām, piemēram, izglītības vai pārticības līmeni. Šķelšanās var notikt par plašu jautājumu loku, piemēram, COVID-19 vakcinācija, klimata pārmaiņas, seksuālo minoritāšu, imigrantu vai mazākumtautību tiesības. Šķelšanās var saasināties ap konkrētu politisko iniciatīvu, politisku procesu vai politisku spēku.Harris, M. L. (2023). Deadly Divisions: Class and Stigma as Fundamental Social Causes of Spatial Health Inequalities [PhD, West Virginia University Libraries]. https://doi.org/10.33915/etd.12166; Wille, A., & Bovens, M. (2019). Education as a Cleavage. SSRN Electronic Journal. https://doi.org/10.2139/ssrn.3370399; Lane, J.-E., & Ersson, S. (2006). Gender and Homosexuality as a Major Cultural Cleavage. Swiss Political Science Review, 12(2), 37–66. https://doi.org/10.1002/j.1662-6370.2006.tb00388.x; Borbáth, E., Hutter, S., & Leininger, A. (2023). Cleavage politics, polarisation and participation in Western Europe. West European Politics, 46(4), 631–651. https://doi.org/10.1080/01402382.2022.2161786; Rokkan, S. (1998). The transformation of cleavage politics The 1997 Stein Rokkan lecture.

Izšķirami ir šķelšanos veicinoši faktori, kuru vidū ir, piemēram, ekonomikas lejupslīde, iekārtu vai pie varas esošo politisko spēku nomaiņa. Katalizatoru lomu var ieņemt arī izglītības līmenis un ekonomiskā nevienlīdzība, kā arī demogrāfiski faktori, kā, piemēram, vecums un dzimums.Scarcelli, M. (2014). Social Cleavages and Civil War Onset. Ethnopolitics, 13(2), 181–202. https://doi.org/10.1080/17449057.2013.835516

Pētnieki nereti izšķir arī ģeogrāfiskus faktorus (lauku reģioni iepretim pilsētām), kā arī tehnoloģiskus, piemēram, informācijas pieejamību, vai izmanto ierastākus dalījumus, tostarp centrs-perifērija, globalizācija-suverenizācija, individuālisms-komunitārisms u.tml.Evans, G., & Northmore-Ball, K. (2018). Long-term factors: Class and religious cleavages. No The Routledge handbook of elections, voting behavior and public opinion. Routledge.

Sabiedrības šķelšanās pārklājas ar tādiem jēdzieniem kā sabiedrības saliedētība un demokrātijas dekonsolidācija – to kontekstā nereti izcelti tādi procesi kā pieaugoša populistisko politisko spēku ietekme valstī, etnisko un politisko domstarpību saasināšanās, kā arī iedzīvotāju un politisko spēku radikalizēšanās.Vergolini, L. (2010). Does Economic Vulnerability Affect Social Cohersion? Evidence from a Comparative Analysis. Canadian Journal of Sociology, 36, 1-24; Borbáth, E., Hutter, S., & Leininger, A. (2023). Cleavage politics, polarisation and participation in Western Europe. West European Politics, 46(4), 631–651. https://doi.org/10.1080/01402382.2022.2161786; Howe, P. (2017). Eroding Norms and Democratic Deconsolidation. Journal of Democracy, 28(4), 15–29. https://doi.org/10.1353/jod.2017.0061

Šķelšanās jēdziena precīzākai formulēšanai pētnieki Stefano Bartolini un Peters Mairs piedāvā grupēt faktorus trīs kategorijās:

 Sabiedrības uzbūve – šķelšanās, kas pastāv starp lielām sabiedrības grupām ar konfliktējošām interesēm;
 Psiholoģiski faktori – šķelšanās ietver uztveri par konkrētu sociālo grupu, tās uzskatiem, uzvedību, to vadošajām interesēm; 
 Koordinējoši un organizējoši apstākļi vai kapacitāte – politisko organizāciju iesaiste, mobilizēšana uz piederības, identitātes, lojalitātes un vērtību pamata, politiskās ietekmes gūšana, kas noved pie konflikta institucionālas un leģislatīvas nostiprināšanās.Bartolini S, Mair P. (1990). Identity, Competition, and Electoral Availability: The Stabilization of European Electorates 1885–1985. Cambridge, UK: Cambridge University Press

 Vēsturiskās izmaiņas 
Pētnieku Sejmora Martina Lipseta un Stīna Rokana 1967. gada darbs “Party Systems and Voter Alignments: Cross-National Perspectives” šķelšanos savieno ar vēsturiskām izmaiņām Eiropas politiskajā un sociālajā uzbūvē, tostarp izceļot Industriālās revolūcijas ietekmi, kā arī Reformāciju. Pētnieku pieejas pamatā ir saikne starp indivīda politiskajām izvēlēm un liela mēroga vēsturisku procesu ietekmes uz sabiedrības uzbūvi.Lipset, S.M. & S. Rokkan, (1967). Cleavage Structures, Party Systems and Voter Alignments: an Introduction. In: Lipset, S.M. and S. Rokkan (eds.), Party Systems and Voter Alignments: CrossNational Perspectives. New York: Free Press. Atbilstoši šim skaidrojumam, Rietumeiropas partiju sistēma ir savienota ar ilgstoši pastāvošiem sociāliem konfliktiem, kam ir strukturāla ietekme uz partiju formēšanos un savstarpējo sāncensību. Pētnieki piedāvā četrus dalījumus, kas radās līdz ar moderno valstu nostiprināšanos un industrializāciju: centrs-perifērija, baznīca-valsts, lauki-pilsēta un darbaspēks-kapitāls.Lipset, S.M. & S. Rokkan, (1967). Cleavage Structures, Party Systems and Voter Alignments: an Introduction. In: Lipset, S.M. and S. Rokkan (eds.), Party Systems and Voter Alignments: CrossNational Perspectives. New York: Free Press.

Lipseta un Rokana šķelšanās jēdziens ir ieņēmis centrālu lomu vēlētāju uzvedības, Eiropas partiju sistēmas pētniecībā, lai arī, atskaitot metodoloģiju, faktoru kopums, kas tiek izmantots laika gaitā uz cauri pētījumiem ir atšķirīgs.Bornschier, S. (2009). Cleavage Politics in Old and New Democracies. https://doi.org/10.5167/UZH-26412 Būtiska ir pētnieku tēze, ka “konflikti un domstarpības var rasties no dažādām attiecībām sociālajā uzbūvē, taču tikai daži no tiem ierasti polarizē politiku jebkurā pastāvošā sistēmā”.Lipset, S.M. & S. Rokkan, (1967). Cleavage Structures, Party Systems and Voter Alignments: an Introduction. In: Lipset, S.M. and S. Rokkan (eds.), Party Systems and Voter Alignments: CrossNational Perspectives. New York: Free Press. Līdz pagājušā gadsimta beigām šķiriskā piederība un reliģiskie faktori tika ierasti skatīti kā šādi faktori, tomēr laika gaitā tie kļuvuši neskaidri vai zaudējuši būtiskumu.Skatīt D. Denvera skaidrojumu par šīm izmaiņām: Denver, D. (1994). Elections and Voting Behaviour in Britain. Macmillan Education UK. https://doi.org/10.1007/978-1-349-14905-6; kā arī: Ford, R., & Jennings, W. (2020). The Changing Cleavage Politics of Western Europe. Annual Review of Political Science, 23(1), 295–314. https://doi.org/10.1146/annurev-polisci-052217-104957 Tādās valstīs kā Lielbritānijā šķelšanos bija ierasts saistīt ar šķirisko piederību, ko citu starpā arī tādi vēlētāju uzvedības un partiju politikas pētnieki kā Deivids Denvers klasificēja kā būtiskāko faktoru, izšķirot līdz gadsimta pēdējām desmitgadēm pastāvošu šķiriskās piederības un identifikācijas noteicošo lomu, kas būtiski mainījās līdz ar pēdējām divām gadsimta desmitgadēm, šķiriskās piederības dominējošajai lomai izzūdot.Denver, D. (1994). Elections and Voting Behaviour in Britain. Macmillan Education UK. https://doi.org/10.1007/978-1-349-14905-6 Tā vietā ienākumu sadale un izglītība nereti tiek pieņemti kā būtiskākie faktori, kas ietekmē sabiedrības šķelšanos.Wille, A., & Bovens, M. (2019). Education as a Cleavage. SSRN Electronic Journal. https://doi.org/10.2139/ssrn.3370399

Pētniecībā vairāk izcelta arī atsevišķo politisko partiju stratēģijas un reaģēšanas uz ārējiem spiedieniem, kas rodas no globalizācijas un Eiropas valstu apvienošanās un integrācijas. Iepretim tam, citi pētnieki ir uzsvēruši sociālekonomisku faktoru lomu, pievēršoties augstākās izglītības rādītājiem, migrācijai, etniskajai dažādībai, atšķirībām starp dažādām vecuma grupām, sabiedrības novecošanai un ģeogrāfiskiem faktoriem.Ford, R., & Jennings, W. (2020). The Changing Cleavage Politics of Western Europe. Annual Review of Political Science, 23(1), 295–314. https://doi.org/10.1146/annurev-polisci-052217-104957

 Sabiedrības šķelšanās Latvijā 
Latvijas gadījumā šķelšanos ierasti saista ar etnolingvistiskiem dalījumiem un to skata pārmijā ar sabiedrības saliedētības, integrācijas, kā arī nacionālās drošības jautājumiem, it sevišķi kopš Krievijas pilna mēroga iebrukuma Ukrainā.Skatīt: https://lvportals.lv/skaidrojumi/339856-aptauja-latviesi-saliedejas-49-krieviski-runajoso-kara-ietekme-izjut-sabiedribas-skelsanos-2022; Krievijas pilna mēroga iebrukuma Ukrainā kontekstā skatīt arī: “Re:Baltica” projektu “Šķelšanās” Tā, piemēram, ziņots, ka 49% krieviski runājošo kara ietekmē izjūt sabiedrības šķelšanos. Tas secināts SKDS pētījumā, kas 2022. gadā veikts pēc Sabiedrības integrācijas fonda pasūtījuma, kurā šķelšanās pretstatīta saliedētībai.https://lvportals.lv/skaidrojumi/339856-aptauja-latviesi-saliedejas-49-krieviski-runajoso-kara-ietekme-izjut-sabiedribas-skelsanos-2022 Sabiedrības šķelšanās iepriekš saasinājusies arī vakcinācijas pret Covid-19 kontekstā, kur, savukārt, noteicoša loma bijusi tādiem faktoriem kā ienākumu un izglītības līmenim.https://www.la.lv/aptauja-lielakie-vakcinacijas-pret-covid-19-pretinieki-ir-cilveki-ar-pamatizglitibu-un-zemiem-ienakumiem Analoģiski, arī saliedētības politikas gadījumā vairākos gadījumos izcelta sociālekonomisko rādītāju nozīme: uz to norādījusi Valsts kontrole ziņojumā par revīziju, kurā skatīts, cik veiksmīgi tiek plānota un īstenota sabiedrības saliedētības jomas politika; iepriekš to izcēlis arī Sabiedrības integrācijas fonds; savukārt vēl pirms jomas pāriešanas Kultūras ministrijas pārziņā, 2002. gadā ekonomisko faktoru loma izcelta SKDS pēc Tieslietu ministrijas pasūtījuma veiktā pētījumā: “Tieslietu ministrijas Sabiedrības integrācijas departamenta pasūtījuma veiktā SKDS aptaujas atklāj, kā Latvijas sabiedrība vērtē integrāciju un iedzīvotāju saliedētību Latvijā. Kā galvenais sabiedrības šķelšanās faktors, saskaņā ar aptaujas rezultātiem, ir ekonomiskā nevienlīdzība nevis nacionālie jautājumi.”Skatīt sabiedriskās politikas centra “PROVIDUS” 2023. gada Sabiedrības saliedētības radara ziņojumu. (pieejams: https://www.sif.gov.lv/lv/sabiedribas-saliedetibas-radars), kā arī Valsts kontroles 2025. gada 31. janvāra ziņojums par lietderības revīziju “Vai politika sabiedrības saliedētības jomā tiek mērķtiecīgi plānota un īstenota?”; Tieslietu ministrijas gadījumā skatīt: “Sabiedrības uzskati atsevišķos integrācijas jautājumos. Latvijas iedzīvotāju aptauja” (pieejams: https://providus.lv/petijumi/sabiedribas-uzskati-atseviskos-integracijas-jautajumos-latvijas-iedzivotaju-aptauja/)

 Atsauces 

 Ārējās saites: 
Projekts "VPP Saliedētība"
Kategorija:Politiski termini
Kategorija:Sabiedrība