Vēl ir laiks

"Vēl ir laiks" ir Zigmara Liepiņa komponēta un Kaspara Dimitera dzejas dziesma, kas ierakstīta . Oriģinālo versiju izpildīja ansamblis MODO ar solistiem Mirdzu Zīveri un Imantu Vanzovičsu. Dziesma ir kļuvusi par vienu no nozīmīgākajiem Latvijas populārās mūzikas darbiem un ieguvusi īpašu vietu Trešās atmodas vēsturē.

Sākotnēji radīta kā lirisks stāsts par laiku, dabu un mīlestību, dziesma 1980. gadu beigās un 1990. gadu sākumā ieguva jaunu, politisku nozīmi, kad Atmodas pasākumos piedziedājums "Vēl ir laiks!" tika spontāni aizstāts ar skandējumu "Latvijā!". Šī transformācija padarīja dziesmu par vienu no Dziesmotās revolūcijas neformālajām himnām.

 Rašanās vēsture 

 Modo ēra un radīšanas konteksts 

Dziesma "Vēl ir laiks" tapa , kad Latvijas PSR kultūrtelpā jau bija jūtamas apslēptas alkas pēc mākslinieciskas brīvības. Raimonda Paula dibinātais Latvijas Filharmonijas ansamblis MODO bija kļuvis par kvalitātes un profesionālas meistarības etalonu padomju estrādē, sniedzot jaunajiem talantiem platformu augstvērtīgas mūzikas radīšanai.

Zigmars Liepiņš un Kaspars Dimiters 1980. gados radīja vairākas leģendāras dziesmas, un "Vēl ir laiks" ir viens no spilgtākajiem šīs radošās sadarbības piemēriem. Oriģinālo versiju ieskaņoja ansamblis MODO ar vadošajiem solistiem Mirdzu Zīveri un Imantu Vanzovičsu, kuru duets bija tā laika estrādes spilgtākais fenomens.

 Liriskā struktūra un mākslinieciskais risinājums 

Dziesmas sākotnējais teksts ir piesātināts ar dabas tēliem ("Saullēktā klusi, klusi kūp zeme pielijusi, ir vasara"), kas rada pastorālu un mierpilnu noskaņu. Centrālā ass ir laika ritējuma motīvs, kas izteikts caur frāzi "Rudens tāls vasarai pieskāries" – tā ir gan melanholiska nojausma par pārmaiņām, gan aicinājums izmantot atlikušo laiku.

Liepiņa muzikālā arhitektonija veido dramaturģisku dzinēju, kas virza lirisko vēstījumu. Panta daļā izmantotā klasiskā akordu progresija rada stabilitātes sajūtu, savukārt piedziedājumā pāreja uz minoru tonalitāti piešķir mūzikai dziļumu un dramatisku spriedzi.

 Transformācija Atmodas laikā 

 Semantiskā metamorfoze 

1980. gadu beigās, sākoties Dziesmotajai revolūcijai un Trešajai atmodai, "Vēl ir laiks" piedzīvoja vienu no iespaidīgākajām transformācijām Latvijas mūzikas vēsturē. Masu pasākumos, mītiņos un koncertos pūlis spontāni sāka oriģinālo rindu "Vēl ir laiks, vēl ir laiks, vēl ir laiks!" aizstāt ar skandējumu "Latvijā, Latvijā, Latvijā!".

Šī viena vārda substitūcija pilnībā mainīja dziesmas semantisko lauku. Intīmais, personiskais stāsts par divu cilvēku ceļu uz metaforisko "Sauleskalnu" acumirklī pārtapa par visas nācijas ceļu uz neatkarību. Frāze "Mūsu ceļš vasarai cauri iet" ieguva spēcīgu simbolisku nozīmi kā Latvijas tautas ceļš cauri pārmaiņu laikam pretim brīvībai.

 Tautas līdzautorība 

Šī transformācija nebija autoru apzināti plānota, bet gan bija unikāls tautas kolektīvās līdzautorības akts. Klausītāji paši "ierakstīja" jaunu nozīmi dziesmā, kas strukturāli un emocionāli bija tam perfekti piemērota. Piedziedājuma melodiskā un ritmiskā struktūra ar trīszilbju atkārtojumu bija ideāli piemērota skandēšanai, un vārda "Latvijā" ievietošana tajā bija gan fonētiski, gan ritmiski organiska.

 Vēlākās versijas un mantojums 

 1998. gada renesanse 

 tika izdots albums "Vēl Ir Laiks", ko izdeva "Radio SWH L&M Ieraksti". Šis nebija tikai dziesmu izlase, bet stratēģisks kultūras projekts, kas ierakstīts un miksēts profesionālās studijās ("L&M studija", "Elko Music studija"). Projektā piedalījās gan oriģinālie izpildītāji, gan jaunā mūziķu paaudze, piemēram, saksofonists Deniss Paškevičs.

Projekta mērķis bija divējāds: komerciāls – atjaunināt leģendāru muzikālo materiālu jaunajai, neatkarīgās Latvijas paaudzei, un kulturāls – kanonizēt Liepiņa, Dimitera, Zīveres un Vanzoviča daiļradi, ieceļot to nacionālā mantojuma statusā.

 Mārtiņa Freimaņa interpretācija 

Ievērības cienīga ir Mārtiņa Freimaņa dziesmas interpretācija, ko viņš izpildīja 2003. gada Vispārējo latviešu dziesmu un deju svētku jauniešu lielkoncertā Skonto stadionā. Freimaņa versija atšķīrās ar tās emocionālo intensitāti un jauniešu paaudzes raksturu, kas uzsvēra dziesmas spēju uzrunāt dažādas paaudzes un dažādus izpildītājus.

 Piezīme par citu darbu 

Jāatzīmē, ka mūzikas vēstures avotos sastopama informācija par grupas Pērkons un Jura Kulakova albumu ar nosaukumu "Vēl ir laiks", kas izdots  Vācijā. Neskatoties uz nosaukuma sakritību, tas ir pilnīgi cits māksliniecisks darbs un nav saistīts ar Zigmara Liepiņa kompozīciju.

 Muzikālā struktūra 

Dziesmas ilgmūžības pamatā ir perfekta formas un satura sintēze, kurā Kaspara Dimitera daudznozīmīgā dzeja organiski savijas ar Zigmara Liepiņa muzikālo arhitektoniku.

 Harmoniskā valoda 

Dziesmas harmoniskā valoda ir vienkārša, bet ārkārtīgi efektīva. Panta daļā izmantotā klasiskā I-IV-V-I akordu progresija rada stabilitātes, miera un stāstījuma sajūtu. Savukārt piedziedājumā notiek pāreja uz minoru tonalitāti, kas acumirklī piešķir mūzikai dziļumu, nopietnību un dramatisku spriedzi.

 Melodiskā struktūra 

Panta melodija ir plūstoša, mierīga, gandrīz deklamējoša, ļaujot uztvert teksta vēstījumu. Piedziedājumā tā kļūst plaša, ar kāpjošu kustību, kas muzikāli iemieso cerību, pacēlumu un tiekšanos uz augšu. Īpaši nozīmīgs kompozīcijas elements ir modulācija par vienu toni uz augšu dziesmas noslēgumā – klasiskais paņēmiens, kas rada spēcīgu kulmināciju un atstāj klausītāju pacilātības sajūtā.

"Vēl ir laiks" ir kļuvusi par vienu no Latvijas kultūras mantojuma stūrakmeņiem. Tās fenomens slēpjas spējā vienlaikus pastāvēt divos atšķirīgos, bet savstarpēji saistītos reģistros: kā dziļi intīma, personiska balāde un kā varens nacionālās identitātes, cerības un pretošanās manifests.

Dziesmas spēja rezonēt ar konkrētā vēsturiskā brīža prasībām padarīja to par Atmodas laika skaņu celiņa neatņemamu sastāvdaļu. Tās poētiskā un muzikālā struktūra izrādījās ideāli piemērota, lai tauta to piepildītu ar jaunu saturu, pārvēršot par savas brīvības cīņas simbolu.

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Dziesma "Vēl ir laiks" komponista Zigmara Liepiņa tīmekļa vietnē
 Dziesmas nošu materiāls (PDF)
 Oriģinālversija YouTube
 Mārtiņa Freimaņa izpildītā versija koru koncertā
 Dziesmas akordi un teksts

Kategorija:1980. gada dziesmas
Kategorija:Latvijas populārās mūzikas dziesmas
Kategorija:Zigmara Liepiņa dziesmas
Kategorija:Kaspara Dimitera dziesmas
Kategorija:Trešās atmodas kultūra
Kategorija:Latvijas estrādes dziesmas
Kategorija:Modo dziesmas