Bothriolepis jani

Bothriolepis jani ir devona bruņuzivju suga, kas dzīvoja galvenā devona lauka teritorijā famenas laikmetā, un kuru fosilijas atrastas tērvetes svītas nogulumos Skujaines upes krastos pie Klūnām, kā arī mūru svītas nogulumos Svētes krastos pie Ķurbēm. Sugu 1986. gadā aprakstīja latviešu paleontologs Ervīns Lukševičs. Suga "jani" ir nosaukta romiešu mitoloģiskā divsejainā dieva Jānusa vārdā.

 Apraksts 
Bothriolepis jani ir neliela izmēra botriolepji ar ķermeņa bruņas vidējo garumu mugurpusē ap 65 mm. Ķermeņa bruņas B/L indekss (platuma (B) un garuma (L) attiecība) ir ap 90. Priekšējais nepāra kauls (Prm) ir plats, tā aizmugurējā mala ir nedaudz īsāka par gandrīz taisno priekšējo malu. Pakauša kauls (Nu) ir ļoti izliekts, (L/B indekss ir 59). AMD ir ļoti izliekts (B/L indekss ir 97). AMD priekšējā daļa ir plata, bet AMD aizmugurējā mala un PMD priekšējā mala ir ļoti šauras. Mediālais muguras valnītis ir labi attīstīts. Sānu līnijas sensorā vaga nobeidzas MxL aizmugurējā malā. Krūšu spuras proksimālais segments ar izvirzītiem laterālajiem un mediālajiem dzelkšņiem ir trīs reizes garāks par savu platumu.

Dermālo kaulu ornamentējums juvenīlajām formām ir tīklveidīgs, bet pieaugušajām - paugurains, kuru veido daudzskaitlīgi, bieži vien nevienmērīgi izvietoti apaļīgi, pauguriņi.Ervīns Lukševičs, Austrumeiropas platformas ziemeļrietumu daļas bruņuzivis (Placodermi, Bothriolepididae), LU Ģeogrāfijas un Zemes zinātņu fakultāte, Rīga, 1996., 77.lpp.

 Salīdzinājums 
Bothriolepis jani atšķiras no botriolepju lielākās daļas ar dermālo kaulu pauguraino ornamentējumu, kas ir vairāk līdzīgs Grossilepis tuberculata un G. spinosa. No Grossilepis tuberculata B. jani atšķiras pēc PMD, MxL, PVL formas un izmēriem, AMD un MxL šuvju savienojumiem,  aiz pakauša ADL ornamentētā stūra formas, ar lielāku paduses atveri (axillary foramen) un krūšu spuru kaulu proporcijām.

Bothriolepis jani ģeogrāfiski un hronoloģiski dzīvoja kopā ar B. ornata. Šī suga no B. jani atšķiras ar lielākiem izmēriem, ar tipisku dermālo kaulu šūnaino ornamentējumu, pretstatā B. jani paugurainajam ornamentējumam un ar gandrīz visu ķermeņa bruņu plātņu formu un proporcijām.

B. jani dermālo kaulu paugurainais ornamentējums atšķir to no citiem līdzīga izmēra famēnas botriolepjiem (B. cristata, B. hydrophila un sīkiem B. ciecere eksemplāriem). B. nielseni sugai no Grenlandes famenas uz dorso-ventrālā ķīļa ir dzelkšņi, kas to atšķir no B. jani. Pēc ornamentējuma B. jani suga ir līdzīga 1942. gadā V. Grosa aprakstītajai sugai no Svētes upes, taču atšķiras ar PVL ventro-laterālo ķīli, kurš Grosa aprakstītajai sugai nav attīstījies. B. jani ir līdzīgs B. lohesti sugai no Beļģijas. Tiem ir līdzīga AMD forma un proporcijas, kā arī šuvju savienojums starp AMD un MxL. Taču Beļģijas sugai AMD nav tik izliekts un dermālo kaulu ornamentējumu veido pauguriņi un zigzagveidīgi ķīļi. B. lohesti palieku ir pārāk maz pilnvērtīgam salīdzinājumam, taču šī suga filoģenētiski ir ļoti tuva B. jani sugai.

 Atsauces 

Kategorija:Antiarhi