Japānas Impērijas flote

Japānas Impērijas flote ( Dai-Nippon Teikoku Kaigun, 'Lielās Japānas impērijas flote' jeb 日本海軍 Nippon Kaigun, 'Japānas flote') bija Japānas Impērijas flote no 1868. līdz 1945. gadam, kad tā tika likvidēta pēc Japānas kapitulācijas Otrajā pasaules karā. Pēc Otrā pasaules kara tika izveidoti Japānas Jūras Pašaizsardzības spēki (JMSDF) laikā no 1952. līdz 1954. gadam.

Līdz 1920. gadam Impērijas flote bija trešā lielākā flote pasaulē, aiz Karaliskās flotes un Amerikas Savienoto Valstu flotes (USN).Evans, David & Peattie, Mark R. (1997). Kaigun: Strategy, Tactics, and Technology in the Imperial Japanese Navy, 1887—1941. Annapolis, Maryland: Naval Institute Press. ISBN 0870211927. floti atbalstīja Japānas impērijas flotes gaisa spēki () izlūkošanas un gaisa triecienu operācijās no flotes. Tas bija galvenais Rietumu sabiedroto pretinieks Klusā okeāna karā. Impērijas flote papildus izvietoja ierobežotu skaitu sauszemes spēku kontingenta, tostarp profesionālus jūras kājniekus, jūras desantnieku vienības, pretgaisa aizsardzības vienības, iekārtu un ostu drošības vienības, jūras policijas vienības (Tokubetsu Keisatsutai).

Impērijas flotes pirmsākumi meklējami agrīnajā mijiedarbībā ar Āzijas kontinenta valstīm, sākot ar agrīno feodālo periodu un sasniedzot aktivitātes kulmināciju 16. un 17. gadsimtā kultūras apmaiņas laikā ar Eiropas lielvarām lielo ģeogrāfisko atklājumu laikmetā. Pēc divu gadsimtu stagnācijas valsts noslēgtības politikas laikā Edo perioda sjoguna laikā Japānas flote bija salīdzinoši novecojusi, kad 1854. gadā Amerikas iejaukšanās rezultātā valsts tika piespiesta atvērties ārvalstu tirdzniecībai. Tas galu galā noveda pie Meidzi restaurācijas. Imperatora varas atdzimšanu pavadīja straujas modernizācijas un industrializācijas periods. Divdesmitā gadsimta sākumā guva vairākus nozīmīgus panākumus kaujās, dažreiz pret daudz spēcīgākiem ienaidniekiem, piemēram, Ķīnas-Japānas karā un Krievijas-Japānas karā, pirms lielā mērā tika iznīcināta Otrajā pasaules karā.

 Vēsture 
 Cīņa Āzijā 
 Bošinas karš: Hakodates līča kauja
 Pirmais Ķīnas-Japānas karš (1894–1895)
 Bokseru sacelšanās
 Krievijas-Japānas karš un vēlākie gadi 
 Heihačiro Togo
 Kamimura Hikonodžo
Kara sākumā Japānas Apvienotajai flotei bija seši moderni kaujas kuģi un astoņi moderni bruņoti kreiseri pret septiņiem Krievijas Pirmās Klusā okeāna eskadras kaujas kuģiem un četriem bruņotajiem kreiseriem (trīs bruņoti kreiseri atradās Vladivostokā).

 Čemulpo kauja – 1904. gada janvāris (februāris).
 Japānas kaujas kuģu "Hacuse" un "Jašima" iznīcināšana – 1904. gada maijs.
 Dzeltenās jūras kauja – 1904. gada jūlijs (augusts).
 Cusimas kauja – 1905. gada maijs, Krievijas eskadras graujoša sakāve.
 Pirmais pasaules karš un starpkaru periods 
 1914. gads — Pirmais veiksmīgais bāzes kuģu aviācijas trieciens vēsturē Cjindao aplenkuma laikā.IJN Wakamiya Seaplane Carrier 
 1917. gads — Vidusjūras ekspedīcija.
1922. gads — Japāna uzbūvēja pasaulē pirmo kuģi, kas īpaši paredzēts lidmašīnu bāzes kuģu pienākumiem, — "Hōshō".
 1922. gada Vašingtonas Jūras līgums — Japānai tika atļauts uzturēt kaujas kuģu un bāzes kuģu floti līdz 60 % apmērā no Lielbritānijas un Amerikas flotes kvotām. 
 1930. gada Londonas Jūras līgums
 Otrais pasaules karš 
 Japānas Impērija vs ASV kuģubūvniecība(1937–1945, kopējā tonnāža) GadsImpērijas floteASV flote193745 00075 000193840 00080 000193935 00070 000194050 00050 0001941180 000130 0001942–45550 0003 200 000

 Isoroku Jamamoto
 Čuiči Nagumo
Līdz Otrā pasaules kara sākumam Japānai piederēja pasaulē jaudīgākā lidmašīnu bāzes kuģu flote (10 bāzes kuģu pretstatā Amerikas Savienoto Valstu 7, no kuriem 4 atradās Atlantijas okeānā), taču tā ievērojami atpalika no Amerikas Savienotajām Valstīm citu karakuģu ziņā (kaujas kuģi: 10 pretstatā 15, no kuriem 9 atradās pēdējie un 3 Lielbritānijas kaujas kuģi Klusajā un Indijas okeānā)Pearl Harbor Attack Hearings, Pt. 15, p. 1901-06 . Rūpnieciskās jaudas ziņā arī Japāna bezcerīgi atpalika no Amerikas Savienotajām Valstīm. Japānas "Jamato" klases kaujas kuģi bija lielākie vēsturē pēc ūdensizspaidas. Kara sākumā Japānas rīcībā bija modernākais uz kuģiem bāzētais iznīcinātājs "Zero" (Mitsubishi A6M Zero).
 Kara sākotnējais posms (1941.–1942. g.) 
 Uzbrukums Pērlhārborai 
 Uzbrukums Pērlhārborai — 1941. gada decembris
 Ofensīva pret Austrāliju un Ceilonu 
 Līnijkuģa "Prince of Wales" un kaujas kreisera "Repulse" nogremdēšana — 1941. gada decembris; pirmā reize pasaulē, kad lielus karakuģus nogremdē lidmašīnas.
 Aviācijas bāzeskuģa "Hermes" un kreiseru "Cornwall" un "Dorsetshire" nogremdēšana — 1942. gada aprīlis
 Ofensīva Jaungvinejai un 5. flotes aviācijas bāzeskuģu divīzijas spēku sakāve Koraļļu jūrā — 1942. gada maijs
 Pagrieziena punkts kaujasdarbībā (1942.–1944. g.) 
 Midvejas kauja 
 Midveja kauja — 1942. gada jūnijs
 Savo salas kauja — 1942. gada augusts
 Jaungvinejas kampaņa 
 Santa Krusas salu kauja — 1942. gada oktobris
 Gvadalkanalas jūras kauja — 1942. gada novembris
 Zālamana salu aizstāvēšana 
 Kauja pie Komandora salām — 1943. gada marts
 Kauja pie Sentdžordžas raga — 1943. gada novembris
 Mariānas salu aizstāvēšana 
 Jūras spēku iznīcināšana pie Trūkas — 1944. gada februāris
 Marianas salu kauja — 1944. gada jūnijs
 Leites līča kauja — 1944. gada oktobris
 Japānas aizsardzība (1945. gads) 
 Operācija "Ten-Go" — 1945. gada aprīlis
 Galvenās jūras flotes iznīcināšana Iekšzemes jūrā — 1945. gada jūlijs
Japānas imperatora flote tika pilnībā izformēta 1945. gadā. Japānas Jūras Pašaizsardzības spēki tika izveidoti 1954. gadā.
 Struktūra 
Japānas Impērijas flotes sastāvu veidoja pati Jūras kara flote, kā arī sauszemes un gaisa vienības:

 Japānas Impērijas flotes sauszemes spēki
 Japānas Impērijas flotes jūras kājnieku korpuss
 Japānas Impērijas flotes gaisa desanta spēki
 Japānas Impērijas flotes gaisa spēki
Flotes komandieru apmācība notika Jūras kara akadēmijā (Etadzimā) un Augstākajā Jūras kara akadēmijā (Tokijā).
Augstākā flotes vadības institūcija bija Japānas Impērijas flotes ģenerālštābs. Jūras kara flotes administratīvās lietas pārvaldīja Jūras kara flotes ministrija
 Formējumu komandieru karogi 
 Dienesta pakāpe Admirālis Viceadmirālis Kontradmirālis (1870–1871) 75px 75px 75px (1871–1889) 75px 75px (1889–1896) 75px|border 75px|border 75px|border (1896–1945)Oberkommando der Marine (1992) [1939]. Flaggenbuch (vācu val.). Berlin: Druck und verlag der reichsdruckerei. 75px|border 75px|border
 Dienesta pakāpes un zīmotnes 
 Nosaukums Daigensui-kaigun-taishō Kaigun-taishō Kaigun-chūjō Kaigun-shōshō Kaigun-taisa Kaigun-chūsa Kaigun-shōsa Kaigun-tai-i Kaigun-chūi Kaigun-shōi  & Kaigun-shōi-kōhosei & Heisōchō Tulkojums Virspavēlnieks Admirālis Viceadmirālis Kontradmirālis Kapteinis Komandors Komandleitnants Leitnants Jaunākais leitnants Ensins Mičmanis & Vorentvirsnieks Apkakledienesta formastērps 100px 100px 100px 100px  100px 100px 100px 100px 100px 100px 100px Uzplečivasaras formastērps un mētelis 50px 50px 50px 50px 50px 50px 50px 50px 50px 50px 50px Piedurknes1870-1871  50px 50px 50px 50px 50px 50px 50px 50px 50px 50px Piedurknes1871-1883  50px 50px 50px 50px 50px 50px 50px 50px 50px 50px Piedurknes1883-1914  50px 50px 50px 50px 50px 50px 50px 50px 50px 50px Piedurknes1914-1944 50px 50px 50px 50px 50px 50px 50px 50px 50px 50px 50px Piedurknes1944-1945 50px 50px 50px 50px 50px 50px 50px 50px 50px 50px 50px Piedurknesdienesta formastērps 50px 50px 50px 50px  50px 50px 50px 50px 50px 50px 50px Uzpleči & piedurknesSpeciālo uzdevumu virsnieki ——————    

 Atsauces 

 Bibliogrāfija 





 Ārējās saites 

 Nobunaga's ironclad navy
 Hiroshi Nishida's IJN site 
 Imperial Japanese Navy page
 Imperial Japanese Navy Awards of the Golden Kite in World War 2, a Note
 Imperial Japanese Navy in World War 1, 1914–18 including warship losses 

Kategorija:Jūras spēki pēc valsts
Kategorija:Jūras spēki
Kategorija:Japānas vēsture