Lauvas pakalns

Lauvas pakalns (pazīstams arī kā Lauvas uzkalns vai Lauvas kalns; , ) ir liels mākslīgs konisks uzkalns, kas atrodas Breinleilas pašvaldībā, Beļģijā. Nīderlandes karalis Villems I pavēlēja to uzcelt 1820. gadā; un tas tika pabeigts 1826. gadā. Tas iezīmē vietu Vaterlo kaujas laukā, kur lode kaujas laikā trāpīja Orānas princim Vilemam II plecā un nogāza viņu no zirga. Tas ir arī piemineklis Kvatrebra kaujai, kas notika divas dienas iepriekš, 1815. gada 16. jūnijā.

Mūsdienās pakalns ir daļa no tūrisma kompleksa "Vaterlo memoriāls" (, ). No pakalna paveras skats uz kaujas lauku, un tas ir muzeju un krodziņu centrs Lionas ciema apkārtnē (; ). Apmeklētāji, kas samaksā biļeti, var uzkāpt pa pilskalna 226 pakāpieniem, kas ved uz lauvas statuju un skatu platformu (kur atrodas kaujas kartes un binokļi); tā pati biļete ļauj apskatīt arī blakus esošo Vaterlo kaujas panorāmas gleznu.
 Projektēšana 
Pieminekli pēc Villema I pasūtījuma projektēja karaliskais arhitekts Šarls Vanders-Strātens. Inženieris Žans Baptists VīfkensLederer, André, Vifquain (Jean-Baptiste-Joseph), in Biographie Nationale, t.43, col. 700—738. to iecerēja kā sabiedroto uzvaras simbolu, nevis kā kādas personas slavinājumu.

Iespējams, ka Lauvas pakalna iedvesmas avots bija Austerlicas piramīda, ko 1804. gadā netālu no Utrehtas uzcēla Napoleona armijas karavīri. Pyramide van Austerlitz  — Ruud van Capelleveen, absolutefacts.nl.
 Uzbērums 
Milzīgais cilvēka veidotais uzbērums tika uzbūvēts, savācot zemi no dažādām kaujas lauka vietām, tostarp laukiem starp Laesentas fermu un Velingtonas hercoga pozīciju atrašanās vietu.

Uzbēruma augstums ir 43 metri, un tā apkārtmērs ir 520 metri.

Viktors Igo savā romānā "Nožēlojamie" rakstīja, ka Velingtonas hercogs apmeklēja kaujas lauku divus gadus pēc uzbēruma pabeigšanas un piebilda: "Mans kaujas lauks ir nomainīts!", norādot, ka uzbēruma būvniecība ir iznīcinājusi visus reljefa elementus kauju laukā. Tomēr šī piezīme, ko Igo piedēvē viņam, nekur citur nav dokumentēta.
 Statuja 
Pakalna virsotnē atrodas lauvas statuja, kas stāv uz akmens pjedestāla. Žana Luija van Gēla veidotā skulptūra atgādina 16. gadsimta Mediči lauvas, kā arī vēlākās lauvu statujas uz Pils piestātnes Sanktpēterburgā. Šis lauva, kas attēlots uz Nīderlandes monarha personīgā ģerboņa, simbolizē drosmi.

Tās labā priekšķepa balstās uz sfēras, kas simbolizē galīgo uzvaru. Statuja sver 28 tonnas, ir 4,45 metrus augsta un 4,5 metrus gara. Lauva tika liets pa daļām Viljama Kokrila dzelzs lietuvē Lježā un ar baržu pārvests pāri kanālam uz Briseli. No turienes smagie zirgu pajūgi nogādāja detaļas Monsenžānas ciematā, kas atrodas uz zemas grēdas uz dienvidiem no Vaterlo.

Leģenda vēsta, ka lauvas atlējumam izmantots varš no lielgabaliem, ko franči bija pametuši kaujas laukā. Patiesībā lietuvē tika izlietas deviņas atsevišķas dzelzs detaļas un saliktas tās vienā statujā uz uzbēruma.

 Atsauces 

 Bibliogrāfija 

 Ārējās saites 

 Oficiālā tīmekļa vietne

 The Lion Mound Hamlet: local tourism organisation
 Lion's Mound on BALaT - Belgian Art Links and Tools (KIK-IRPA, Brussels)

Kategorija:Valoņu Brabante
Kategorija:Pieminekļi Beļģijā