Tbilisi ģerbonis

Tbilisi ģerbonis tika izstrādāts 20. gs. astoņdesmito gadu beigās un 2005. gada 8. jūnijā atkārtoti apstiprināts. Tas veidots tradicionālajā gruzīnu vairoga stilā, tajā ir uzraksts gruzīnu valodā ar lielo burtu თ თბილისი ("Tbilisi"), kas veidots stilizētā formā un atgādina piekūna un fazāna tēlus. Tie atsaucas uz seno leģendu par pilsētas dibināšanu. Leģenda vēsta, ka Vahthangs I Gorgasali devies medībās ar piekūnu apvidū, kurā bija nolēmis celt jauno valsts galvaspilsētu. Piekūnam izdevies noķert fazānu, taču tas izslīdējis no piekūna nagiem un iekritis strautā. Tas izrādījies karstais minerālūdens avots, kurā putns bija izvārījies, un šī vieta kļuva par pamatu Tbilisi dibināšanai.. 

Ģerbonis atspoguļo gan pilsētas vēsturisko izcelsmi un garīgo spēku, kas palīdzējis tai pārdzīvot gadsimtiem ilgas pārmaiņas, gan tās mūsdienu identitāti. 

Ģerboņa augšējā malā pusmēness formātā ir izvietotas septiņas mazas septiņstaru zvaigznes.

Starp tām esošais ozola zariņš simbolizē izturību, drosmi un ilgmūžību. Vairoga apakšdaļā atrodas krustveida atdalītājs, zem kura rakstīts Tbilisi nosaukums vēsturiskajos gruzīnu rakstos. Tas balstās uz ūdens viļņa, kas simbolizē Kūras upi, pie kuras atrodas pilsēta. Šis simbols uzsver pilsētas ciešo saikni ar dabu un tās ekonomisko attīstību cauri gadsimtiem.

Ģerboņa autors ir Tbilisi Goda pilsonis Emirs Burdžanadze (1937-2017), kura veidotais dizains apvieno tradicionālo heraldisma estētiku ar modernu grafisko risinājumu. Ģerbonis ne tikai reprezentē pilsētu vizuāli, bet arī izsaka tās kultūras identitāti, vienlaikus saglabājot atsauces uz senajām tradīcijām.

 Ģerboņa agrīnās versijas 
Krievijas Impērijas laikā pilsēta bija pazīstama kā Tiflisa. Tā bija Gruzijas-Imeretijas guberņas, toreiz Tiflisas guberņas, centrs. 1843. gada 21. maijā līdzās citiem Gruzijas-Imeretijas guberņas ģerboņiem tika apstiprināts Tiflisas apgabala ģerbonis. Vairogs ir sadalīts divās daļās: vairoga augšējā pusē, zelta laukā, ir daļa no Gruzijas-Imeretijas guberņas ģerboņa; apakšējā pusē, sudraba laukā, attēlots Merkura zizlis, kas simbolizē plašu tirdzniecību un pilsētas ekonomisko nozīmi reģionā. 

19. gadsimta otrajā pusē tika izstrādāts jauns Tiflisas ģerboņa projekts saskaņā ar 1857. gada Krievijas heraldiskajiem noteikumiem: "Zelta vairogs, kas sadalīts ar melnu krustu, ko ietver divas sudraba rokas, kas tur zelta krievu sešu galu krustu, kas stāv uz apgriezta sudraba pusmēness. Vairoga stūros ir četras sarkanas lauvu galvas ar melnām acīm un mēlēm." Vairogu bija paredzēts vainagot ar gruzīnu kroni un ieskaut ar labības vārpām, kas savienotas ar Aleksandra lenti. Šis dizains netika oficiāli apstiprināts, taču tas kalpo kā nozīmīgs piemērs Tbilisi heraldikas vēsturiskajai attīstībai.

 Atsauces 

Kategorija:Gruzijas nacionālie simboli
Kategorija:Tbilisi