Bekkerina dorsata

Bekkerina dorsata ir ordovika pleckāju suga, kas dzīvoja Baltijā vidusordovikā, (kukruzes horizonts). Sugu 1921. gadā kā Rafinesquina dorsata aprakstīja amerikāņu paleontologs Roberts Bekkers. 1994. gadā igauņu paleontologs Arvo Romusoks šo sugu pieskaitīja jaunizveidotajai Bekkerina ģintij, izvēloties to par šīs ģints tipisko sugu. Suga ir izplatīta Igaunijas teritorijā, kā arī Ļeņingradas apgabalā, Krievijā.

 Apraksts 
Bekkerina dorsata čaulas forma ir no subovālas līdz ieapaļi trapecveidīgas. Čaula ir neliela (maksimāli zināmais garums pie slēdzenes malas ir 18 mm). Čaulas ventrālā vāka profils ir ļoti izliekts, gandrīz taisnstūrveidīgs no šuves līdz diskam. Čaulas dorsālais vāks ir dziļi ielikts. Čaulas virsmas ornamentējums ir nevienmērīgi strīpots ar bieži izvietotām akcentētajām ribiņām (9 ribiņas uz 2 mm diska malā). Pseidodeltīdijs ir rudimentārs, hilīdijs ir mazs, parasti mediāli bez rievām. Ventrālā muskuļa nospiedums uz čaulas vāka iekšējās virsmas ir iespiests, ļoti plats (aizņem vairāk par pusi no vāka garuma) un blīvi, radiāli strīpots. Slēdzējmuskuļu (adduktoru) nospiedumi ir nelieli. Mediālais ķīlis ir šaurs un garš. Nototiriālā platforma ir ar biezu miofragmu un īsu, šauru breviseptu. Kardinālā izauguma daivas ir augstas, spēcīgas un atliektas atpakaļ. Mioforas ir dziļas. Ligzdu plātnes ir garas. Slēdzējmuskuļu nospiedumi ir ar laterālām iedobēm. Transmuskulārie ķīļi ir augsti un šauri. Sānu starpsienas ir vērstas uz iekšu, bet pēc tam uz priekšu un uz āru. Subperifēriksā mala  ir šaura, nevienmērīgi pārtraukta ar īsiem vadu ornamentiem. Čaulas iekšējā virsma ir smalki un blīvi pauguraina.Rõõmusoks, A. 2004. Ordovician strophomenoid brachiopods of northern Estonia. Fossilia Baltica 3, pp. 1-151. Tartu Ülikooli geoloogia Instituut. 26-27. lpp.

 Atsauces 

Kategorija:Strofomenātas