Arvīds Skurbe

Arvīds Skurbe (1888—1972) bija latviešu strēlnieku virsnieks, Latvijas Bruņoto spēku pulkvedis (1929), Latvijas Aviācijas pulka komandieris.

 Dzīvesgājums 
Dzimis 1888. gada 22. oktrobrī Džūkstes-Pienavas pagasta Pētertālē Jāņa Skurbes ģimenē. 1908. gadā iestājās Krievijas Impērijas armijā.

Pēc Pirmā pasaules kara sākuma, poručiks Skurbe tika iedalīts 218. Gorbatovskas pulkā kā ložmetēju komandas priekšnieks. Piedalījas kaujās Polijā, ievainots kājā un rokā. Pēc izveseļošanās atgriezās frontē, sasniedza štābskapteiņa pakāpi. 1915. gadā maijā saindējas ar kaujas gāzēm, pēc izveseļošanās ieskaitīts 4. Vidzemes latviešu strēlnieku pulkā, piedalījās kaujās pie Smārdes un citur, sasniedza kapteiņa pakāpi. Pēc saslimšanas ar malāriju tika pārcelts uz Maskavu par kadetu rotas komandieri. Pēc Oktobra apvērsuma apcietināts un atcelts no amata, pēc atbrīvošanas strādāja lopkautuvē.

1920. gadā atgriezās Latvijā, tā paša gada 8. jūnijā iestājas Latvijas Bruņotajos spēkos, iecelts par Aviācijas diviziona komandiera palīgu, paaugstināts par pulkvedi-leitnantu. 1929. gada 17. septembrī paaugstināts par pulkvedi, iecelts par Aviācijas pulka komandieri. 1935. gadā pabeidza Kara akadēmiskos vecāko virsnieku kursus, tā paša gada 31. augustā iecelts par Aviācijas pulka aviācijas kursu priekšnieku. No 1936. līdz 1939. gadam Skurbe bija Tehniskās divīzijas intendants, 1939. gadā atvaļinājās.

Otrajā pasaules karā tika iesaukts Latviešu leģionā, nozīmēts par Rīgas kara apriņķa priekšnieku. 1944. gadā līdz ar Sarkanās armijas iebrukumu atkāpās uz Vāciju, pēc tās kapitulācijas atradās gūstekņu nometnē Cēdelheimā, Beļģijā. Pēc kara beigām dzīvoja bēgļu nometnē Grēvenē, Vācijā. 1947. gadā izceļoja uz Lielbritāniju, aktīvi piedalījās latviešu trimdas organizācijās. No 1948. gada darbojās kā Daugavas Vanagu fonda priekšsēdētājs un Latviešu nacionālās padomes (LNP) loceklis. Vairākus gadus kalpoja kā Mančesteras latviešu evaņģēliski luteriskās draudzes vecākais. Dzīves beigas pavadīja latviešu mājā Herefordā.

Miris 1972. gada 22. martā. Apbedīts Brukvudas latviešu kapos.

 Apbalvojumi 
 Sv. Annas ordenis, III, IV šķira,
 Sv. Staņislava ordenis, II, III šķira,
 Sv. Vladimira ordenis, IV šķira,
 Triju Zvaigžņu ordenis, III, IV šķira,
 Lāčplēša Kara ordenis, III šķira (1925) par kaujām pie Smārdes 1916. gada augustā,
 Aizsargu Nopelnu krusts,
 Čehoslovakijas Baltās Lauvas ordenis, IV šķira,
 Igaunijas Ērgļa krusts,
 Lietuvas Neatkarības 10 gadu jubilejas medaļa.

 Atsauces 

Kategorija:Tukuma novadā dzimušie
Kategorija:Latviešu strēlnieku virsnieki
Kategorija:Latvijas Bruņoto spēku virsnieki
Kategorija:Annas ordeņa kavalieri
Kategorija:Staņislava ordeņa kavalieri
Kategorija:Vladimira ordeņa kavalieri
Kategorija:Lāčplēša Kara ordeņa kavalieri
Kategorija:Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Kategorija:Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Kategorija:Latviešu leģiona virsnieki
Kategorija:Trimdas latvieši