Transkaspijas gāzes vads

Transkaspijas gāzes vads (angļu: Trans-Caspian Gas Pipeline, TCGP) ir plānots dabasgāzes vads, kas savienotu Turkmenistānu ar Azerbaidžānu pāri Kaspijas jūrai. Projekta mērķis ir nodrošināt Turkmenistānas dabasgāzes eksportu uz Eiropu, apejot Krievijas teritoriju.

 Vēsture 
Ideja par Transkaspijas gāzesvada izbūvi pirmo reizi tika apspriesta 1990. gadu beigās, kad Turkmenistāna un Azerbaidžāna pauda interesi par alternatīviem maršrutiem gāzes piegādei uz Eiropu. Projekts tika iekļauts arī Eiropas Savienības iniciatīvā Dienvidu gāzes koridors, kura mērķis ir diversificēt Eiropas energoapgādi un mazināt atkarību no Krievijas gāzes.

Projekts vairākkārt ir ticis atlikts politisko un tehnisko iemeslu dēļ, tostarp strīdu par Kaspijas jūras tiesisko statusu un ekoloģiskajiem riskiem. Situācija uzlabojās pēc Kaspijas jūras konvencijas parakstīšanas 2018. gadā, kas precizēja valstu tiesības izbūvēt cauruļvadus savās sektoru zonās.

 Maršruts un tehniskie parametri 
Plānots, ka gāzesvads sāksies Turkmenistānas piekrastes pilsētā Turkmenbaši, šķērsos Kaspijas jūru un pievienosies Azerbaidžānas gāzes transporta tīklam pie Baku. No turienes gāze tiktu nogādāta tālāk caur Dienvidkaukāza gāzesvadu, Transanatolijas un Transadriātijas gāzesvadiem līdz Eiropas patērētājiem.

Plānotais gāzesvada garums ir aptuveni 300 km, un tā transporta jauda varētu sasniegt līdz 30 miljardiem kubikmetru dabasgāzes gadā.

 Politiskā nozīme 
Transkaspijas gāzes vads tiek uzskatīts par stratēģiski nozīmīgu projektu gan Turkmenistānai, gan Eiropas Savienībai. Tas dotu iespēju Turkmenistānai diversificēt eksportu un samazināt atkarību no Ķīnas un Krievijas tirgiem, savukārt Eiropai — iegūt papildu energoapgādes avotu no Vidusāzijas.

Projekta īstenošanu gan kavē dažādi faktori:

 vides organizāciju iebildumi par iespējamu kaitējumu Kaspijas jūras ekosistēmai;
 Krievijas un Irānas politiskā opozīcija;
 finanšu un investīciju neskaidrība.

 Pašreizējais stāvoklis 
Līdz 2025. gadam Transkaspijas gāzes vads joprojām nav izbūvēts, tomēr gan Turkmenistāna, gan Azerbaidžāna turpina aktīvas sarunas par sadarbību enerģētikas jomā. Abas valstis uzsver nepieciešamību diversificēt dabasgāzes eksporta maršrutus un stiprināt savu lomu Eiropas enerģētikas drošības kontekstā.

2021. gada janvārī Turkmenistāna un Azerbaidžāna parakstīja vienošanos par kopīgu Dostluk ogļūdeņražu atradnes attīstīšanu Kaspijas jūrā. Šī atradne atrodas abu valstu jūras robežzonas tuvumā, un tās nosaukums (“Dostluk” tulkojumā no tjurku valodām nozīmē “draudzība”) simbolizē abu valstu politisko tuvināšanos. Projekts tiek uzskatīts par būtisku soli ceļā uz Transkaspijas gāzesvada īstenošanu, jo tas varētu nodrošināt tehnisko un komerciālo bāzi turpmākai infrastruktūras izbūvei.

Vienlaikus notiek arī konsultācijas starp Eiropas Savienību, Turkmenistānu un Azerbaidžānu par iespējamo Transkaspijas gāzesvadu integrāciju Dienvidu gāzes koridora sistēmā. ES ir atkārtoti apliecinājusi atbalstu šim projektam, uzsverot tā nozīmi kā vienam no potenciālajiem risinājumiem Eiropas energoapgādes diversifikācijā pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā 2022. gadā.

Tomēr projekta īstenošanu joprojām kavē tehniski, finansiāli un politiski faktori — tostarp nepieciešamība panākt vienošanos par vides drošības standartiem Kaspijas jūras reģionā, kā arī investoru piesaisti un gāzes ieguves infrastruktūras paplašināšanu Turkmenistānā. Neskatoties uz to, eksperti uzskata, ka Transkaspijas gāzesvads saglabā stratēģisku potenciālu kļūt par svarīgu posmu starp Vidusāziju un Eiropu.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Gāzesvadi
Kategorija:Turkmenistānas saimniecība
Kategorija:Azerbaidžānas saimniecība
Kategorija:Enerģētika Eiropā
Kategorija:Kaspijas jūra