Īru republikāņu armija

Īru republikāņu armija (ĪRA, īru: Óglaigh na hÉireann) bija īru nacionālistu paramilitāra organizācija, kuras mērķis bija panākt Ziemeļīrijas atdalīšanu no Apvienotās Karalistes un apvienot to ar pārējo Īriju vienā neatkarīgā republikā.

 Vēsture 
ĪRA radās 1919. gadā kā bruņotā organizācija, kas cīnījās pret britu varu Īrijas neatkarības kara laikā. Pēc Angļu-īru miera līguma parakstīšanas 1921. gadā organizācija sašķēlās: daļa pieņēma līgumu, bet cita daļa to noraidīja, kā rezultātā sākās Īrijas pilsoņu karš.

20. gadsimtā ĪRA attīstījās vairākās frakcijās, no kurām pazīstamākā ir tā sauktā Pagaidu ĪRA (Provisional IRA), kas aktīvi darbojās laikā no 1969. līdz 1998. gadam Nemieru Ziemeļīrijā ietvaros. Organizācija īstenoja bruņotu cīņu, tostarp sprādzienus un atentātus, pret britu valdību un drošības spēkiem.

1998. gadā ĪRA piekrita Lielās piektdienas vienošanās nosacījumiem un sāka pamazām atteikties no bruņotās cīņas. 2005. gadā ĪRA oficiāli paziņoja par bruņotās cīņas pārtraukšanu un ieroču nodošanu.

 Strukturālās izmaiņas 
ĪRA sadalījās vairākos atzaros, piemēram:
 Provisional IRA
 Real IRA
 Continuity IRA  
Šie grupējumi atšķīrās pēc pieejas – daži turpināja bruņotu cīņu pēc 1998. gada.

 Kritika un atbalsts 
ĪRA tika uzskatīta par teroristisku organizāciju Apvienotajā Karalistē, ASV un ES, taču tai bija arī sabiedriskais atbalsts daļā īru iedzīvotāju, jo īpaši Sinn Féin partijas vidū.

 Ārējās saites 
 Britannica: Irish Republican Army 
 CAIN – Conflict Archive on the Internet (Ziemeļīrijas konflikts) 

Kategorija:Paramilitārās organizācijas
Kategorija:Īrijas vēsture