Rīgas Danči

Rīgas Danči ir Rīgas Latviešu biedrības tautas muzikantu, dančmeistaru un mākslinieku kopiena, kas darbojas Folkloras komisijas paspārnē. Kopienas telpas atrodas Rīgas Latviešu biedrības namā.

 Priekšvēsture 

20. gadsimta 70. gadu beigās Latvijas Universitātes Fizikas un matemātikas fakultātē darbojās nacionāli noskaņots deju pulciņš. Studenti uzaicināja vadītāju — Latvijas Konservatorijas horeogrāfijas studentu Ernestu Spīču, kurš izvirzīja jaunus uzdevumus — apgūt horeogrāfiskās folkloras pamatus un no fakultātes statusa pāriet augstskolas pakļautībā. 1980. gada novembrī tika panākta saskaņošana un 14. novembris tiek uzskatīts par jauna Universitātes amatierkolektīva — LVU Folkloras studijas jeb "Dandaru" dibināšanu."Dandari" līdz ar to kļuva par pirmo deju folkloras kopu valstī un līdz šim kopj visus trīs horeogrāfiskās jeb deju folkloras žanrus — tautas deju, rotaļdeju (dančus) un spēli. 2004. gadā Ernests Spīčs Latvijas Universitātes fondā "Juventus" izveidoja Latviešu folkloras izrāžu ansambli, kur iekļāvās daļa "Dandaru" dalībnieku, kam pievienojās Nacionālo Folkloras konkursu uzvarētāji, tas 2009. gadā pārgāja zinātniskas institūcijas "Biznesa kompetences centrs" atbildībā. COVID-19 pandēmija pārtrauca ienākošā tūrisma plūsmu un 2019. gada 28. septembrī Rīgas Latviešu biedrībā domubiedru grupa dibināja kopienu "Rīgas Danči". Kopienu  izveidoja Rozīte Katrīna Ponne, Dzintars Jēkabs Spīčs, Agnese Lukjanova, Filips Hugets (Filip Huget) un Ernests Spīčs. Tās kodolu mūsdienās veido Spīču-Poņņu ģimenes. 

 Pašreizējā darbība 

"Rīgas Danči" savu darbību veic kā Rīgas Latviešu biedrības apakšstruktūra un nav saistīti ne ar vienu valsts vai pašvaldības institūciju, līdzekļus savu mērķu sasniegšanai iegūstot no pakalpojumu sniegšanas — galvenokārt folkloras izrādēm tūrisma operatoru klientiem, uzņēmumiem un dalības izglītojošos projektos. Kopienas misija un mērķis ir tāds pats kā RLB un tas atspoguļots sauklī "Stāvi stipri, strādā droši Latvijai!". Kopienas biedri pārvalda zīmolus: "Rīgas danči" (izveidots 2021. gadā), "Dižkokle" (izveidots 2022. gadā) un "Goda dvielis" (izveidots 2023. gadā).

 Dižkokle 
Dižkokle jeb Bāgs ir pasaulē lielākā kokle, ko meistars Eduards (Jānis, Johans) Krauksts radīja 1947. gadā un tā paslēpta gulēja kopā ar citiem meistara darinātiem mūzikas instrumentiem mājas bēniņos no 1958. līdz 2020. gadam, kad E.Spīčs, veicot kādas tautas dejas izpēti, noskaidroja, ka šāds unikāls mūzikas instruments eksistē. Divus gadus notika Bāga izpēte, kuru vadīja Pēteris Ponnis un iesaistījās citi RLB biedri. Izpētes projektu konsultēja etnomuzikologi Dr. Valdis Muktupāvels un Ansis Jansons. 2022. gada 7. maijā Rīgas Latviešu biedrības Zelta zālē, klātesot labākajiem koklētājiem, notika Dižkokles atklāšanas koncerts. Spēlēta tikai Bāga kopija — Dižkokle, ko izgatavoja meistars Rihards Valters. Oriģinālo Bāgu kopā ar visu instrumentu kolekciju meistara dēls Viesturs Krauksts uzdāvināja Rīgas Latviešu biedrībai. Tagad oriģinālā Dižkokle — Bāgs glabājas Latvijas Etnogrāfiskā brīvdabas muzeja krātuvē. 2023. gada 29.jūnijā LEBM izstāžu zālē tika atklāta E. Krauksta kolekcijas kokļu izstāde "Dvēseles stīgas", idejas autore un kuratore R.K.Ponne, izstādes dizains P.Ponnis, L.Zepa, J.Ķipēns. "Rīgas danči" ar Dižkokli piedalās koncertos, izstādēs un koklētāju pasākumos Latvijā un ārpus. 2024. gada rudenī četrkārtējā nacionālā tautas muzikantu konkursa uzvarētāja Rozīte Katrīna Ponne ar domubiedriem izveidoja inovatīvu sarīkojumu — "Dižkokles meditāciju". Dižkokli spēlē vairāki Rīgas Danču koklētāji, bet zīmolu vada Malvīne Mantiniece un Rozīte Katrīna Ponne.

 Goda Dvielis 

2023. gadā, tiklīdz beidzās Vispārējie Dziesmu un Deju svētki, RLB Līgo zālē notika jaunā zīmola "Goda Dvielis" prezentācija, kurā tika izsludināta seno goda dvieļu vākšanas talka. Goda dvieļu īpašnieki tika motivēti nemest ārā senos dvieļus, bet dāvināt tos RLB Folkloras komisijai, lai veidotos kolekcija, kuru varētu izmantot Dvieļu dejai, kāda senāk bijusi Kurzemes kāzās. Regulāri notiek goda dvieļu ziedojumi, kurus kopā ar stāstiem vāc, apkopo un rīko zīmola "Goda Dvielis" vadītāja Evita Lisovska sadarbībā ar biedrību "Mans tautastērps". Pirmā Goda dvieļu stāstu izstāde notika 2024. gada decembrī un pēc tam sāka ceļojumu pa valsts bibliotēkām un kultūras namiem.

 Rīgas Danči 
Kopienai un zīmolam ir vienāds nosaukums. Zīmols paredzēts, lai popularizētu to horeogrāfiskās folkloras slāni, kuru līdz šim neviens nav ne meklējis, ne atradis. Tās ir senākā slāņa tautas dejas, kuras neviens mūsdienās nedejo, bet ziņas par tām atrodamas Latviešu Folkloras krātuves fondos. Tādas ir Skalu deja, Lipindraks, Rucavas Krusta kazāks, Vadžudeja un citas. Sācies darbs pie latviešu kadriļas un latviešu polkas izpētes rezultātu aprobācijas. Virtuālā vidē pasaulē visplašāk zināmā latviešu tautas deja ir Skalu deja, kurai ir daudzmiljonu interesenti platformās Instagram un Facebook. Sadarbībā ar Dančukrātuvi tapušas jau piecas cikla "Latviešu tautas deja" lekcijas. Sadarbībā ar starptautiskām jauniešu un studentu organizācijām tapis latviešu kultūras vakars "Zelta danči", kas notiek RLB Zelta zālē. Vakarus vada "Rīgas Danču" dančmeitari. Sadarbībā ar labdarības organizācijām "Rīgas Danču" muzikanti viesojas slimnīcās, pansionātos, piedalās trešo valstu pilsoņu integrācijas pasākumos. Ar nosaukumu "The Smallest Folklore Show on the Smallest Stage in the World", muzikanti uzstājas ārvalstu tūristiem Latvijas Etnogrāfiskajā brīvdabas muzejā, restorānos, uz kruīzu kuģiem Rīgas ostā un citur. Sadarbībā ar pašvaldībām, muzejiem un uzņēmumiem "Rīgas Danči" rīko gadskārtu svētkus un ģimenes godus. "Rīgas Danči" piedalījušies tādos pasākumos kā festivāls "Lampa", mūsdienu kultūras forums "Baltā nakts", ikgadējais LMA karnevāls u.c.

"Rīgas Danči" ir arī daļa no lielākas Rīgas danču kopienas, kurā danču(rotaļdeju) un latviešu tautas dejas tradīciju Rīgā kopj arī "Dančukrātuve", vairākas deju un folkloras kopas un apvienības: "Dandari", "Zeidi", "Kokle", "Rīgas danču klubs", "Dārdari", kā arī individuāli dančmeistari un muzikanti.

 Kopienas biedri 
Jau veidošanās stadijā kopienā bija gan rīdzinieki, gan nerīdzinieki, gan ārzemnieki. Šāda kopienas veidošanas taktika ir saglabāta visu pastāvēšanas laiku. Te ir ne tikai Latvijas, bet arī ārvalstu pilsoņi un latvieši, kuri studē vai mīt ārpus Latvijas. No ārvalstīm kopienā iesaistās Erasmus programmas studenti — F.Hugets (Polija), E.Valkenforts (Vācija), S.M.Banaityte un G.Aputyte (Lietuva). Kopienā ir nedaudzi vecākās paaudzes cilvēki — tautas muzikants N. Zaharovs (Niks), mākslinieks E. Kvilis, māksliniece K. Lagzda-Hapanena, inženieris R.Kanaševics, dančmeistars E. Spīčs, arī daži vidējās paaudzes pārstāvji — aktrise T.Jozefa, tulkotāja E.Lisovska. Tomēr vairumu veido jaunākās paaudzes biedri, kas ir visaktīvākie visās jomās — studenti un skolēni — A.Liepa, Dz.J.Spīčs, M.Lisovska, E.Kubiļus, M.Pranovičs, A.K.Klints, J.Ločmele, M.Mantiniece, L.Legzdiņa un nesen studijas beigušie — etnomuzikoloģe A.Lukjanova, balerīna A.Balode, pētniece R.K.Ponne, gaismu dizaineris P.Ponnis, horeogrāfe A.Bankava un citi.

 Sadarbības partneri 

Ārējie sadarbības partneri ir gan tautas mūzikas instrumentu meistari — R.Valters, E.Klints, M.Čavarts, gan nevalstiskās organizācijas "Trepes", "Drošā māja", "Erasmus studentu tīkls Rīgā", "Eiropas jaunieši", "Domus Rigensis", "DBJW" u.c. Iekšējie sadarbības partneri ir citas RLB komisijas, jo īpaši Folkloras komisija (vad. M.Poriete), kuras kultūras projektos kopienas biedri piedalās. Aktuālākie ir "Somugru dienas" un "Sprīdīša skola"/Latvijas Skolas soma. Bez tam "Rīgas Danči" īsteno savu "Folkloras zvaigžņu programmu", kuras ietvaros uz atsevišķiem sarīkojumiem uzaicina talantīgus jauniešus, Nacionālo Folkloras konkursu uzvarētājus.

Veiksmīgākie radošie darbi, kas veikti kopā ar sadarbības partneriem — ar koklētāju Zani Lasmani (2022—2023), ar sitamo instrumentu mūziķi Elīnu Endzeli (2022.), ar grupu "DJ Krankenwagen" (2022.), ar rokgrupu "Pērkons", ar grupu "Ducele" (2023.), ar Latvijas Laikmetīgās mākslas centru (2023.), ar koriem "Dziesmuvara" (2023.) un "Frekvence" (2024.). Atsevišķa sadarbība tautas dejas popularizēšanā notikusi ar skatuviskās dejas grupām — VPDK "Vēlreiz" (2021.), DK "Čūskas" un TDA "Zelta sietiņš" (2024.). 2026. gadā uzsākta sadarbība ar Brīvās gribas ansambli "Stiprās Sievas".

Ilglaicīga sadarbība ir izveidojusies ar biedrību "Dančukrātuve". Līdz 2025. gadam ieskaitot Rīgas Danči ir piedalījušies jau piecās videolekcijās "Latviešu tautas deja", kas balstās E.Spīča horeogrāfiskās folkloras pētījumos, Latviešu folkloras krātuves ekspedīciju materiālos, kā arī privātos arhīvos:

 lekcija "Definīcija. Funkcijas.Formas." (2023.)
 lekcija "Vēres" (2023.)
 lekcija "Krusts dejā. Deja krustā." (2024.)
 lekcija "Rikovys kadreļs. Ziņas" (2024.)
 lekcija "Polka" (2025.)

2025. gadā pabeigts darbs pie projekta "Krusta dejas" videoierakstiem. Visus sadarbības projektus ar "Dančukrātuvi" atbalsta Valsts Kultūrkapitāla fonds. Veiksmīga ir sadarbība ar Latvijas investīciju attīstības aģentūru, kas sākusies 2024. gadā, atbalstot Japānas masu mediju pārstāvju uzņemšanu Latvijā.

Ne tik veiksmīga sadarbība bijusi ar Latvijas Nacionālo kultūras centru. Kopā ar vairākām nevalstiskām organizācijām sagatavotie pieprasījumi — Latviešu divdaļīgā pāru deja un Latviešu kadriļa nav guvuši pietiekamu atbalstu, lai tiktu iekļauti Nacionālajā Nemateriālās kultūras mantojuma sarakstā.

 Sociālie tīkli 
Savu zīmolu tirgvedības ietvaros tiek izmantotas pārsvarā Instagram un Facebook iespējas. Salīdzinoši daudz sekotāju un iespaidīgs skaits skatījumu ir vairākiem tautas dejas klipiem. Skatījumu ziņā "Rīgas Danču" Instagram kontā pirmajā trijniekā 2025. gadā pirmajā parādīšanas mēnesī (20.06.— 20.07.2015.) bija Skalu deja (vairāk kā 5 milj. skatījumu), Lipindraks un Rucavas Krusta kazāks. 2025. gada 19. augustā "Rīgas Danči" iniciēja Vispasaules tautas dejas konkursu diasporai "Krustimi dejama", kur jādejo kāda latviešu tautas krustdeja, tā jāiefilmē un jāizvieto kādā sociālajā tīklā. Konkursā uzvarēja Stokholmas latviešu deju kopas "Zibenītis" dalībnieki ar dejas "Mikita" variāciju diviem pāriem.

 Attēli 

 Atsauces 

Kategorija:Nevalstiskās organizācijas
Kategorija:Folklora