Hotentoti

Hotentoti (arī koikoi, no pašnosaukuma Khoikhoi — ‘īstie cilvēki’) ir Āfrikas dienvidu daļā dzīvojoša tauta, kas kopā ar bušmeņiem veido kapoīdo rases grupu. Vēsturiski apdzīvojuši plašus reģionus mūsdienu Namībijas un Dienvidāfrikas teritorijā, nodarbojušies galvenokārt ar lopkopību un klejotāju dzīvesveidu.

Koloniālajā laikmetā gājuši cauri smagai asimilācijai un represijām. Mūsdienās daudzi hotentoti ir integrējušies plašākajā sabiedrībā, taču daļa joprojām saglabā tradicionālos ticējumus un kultūru.

 Etnonīms 
Nosaukums «hotentoti» ir eksoetnonīms, ko piešķīra eiropiešu kolonizatori, un tas mūsdienās tiek uzskatīts par pejoratīvu. Visticamāk, tas radies kā onomatopoētisks atdarinājums viņu valodas klikšķu skaņām. Pats etnoss sevi sauc par «koikoi» (Khoikhoi) — ‘īstie cilvēki’.

 Vēsture un kultūra 
Hotentoti bija pirmie lopkopji Dienvidāfrikā, kas tur apmetās aptuveni pirms 2000 gadiem. Viņi dzīvoja mazās klejotāju kopienās, ganot liellopus, kazas un aitas. Viņu sabiedrība bija balstīta uz vecāko padomēm, un nozīmīgu lomu spēlēja arī šamanistiskā prakse. 

Koloniālajā laikmetā (īpaši pēc holandiešu ierašanās 17. gs.) hotentoti piedzīvoja masveida iznīcināšanu, piespiedu pārvietošanu un kultūras apspiešanu. Viņu valoda un tradīcijas tika pakļautas asimilācijai, taču daļa mantojuma saglabājusies līdz mūsdienām.

 Valoda 
Tradicionālā hotentotu valoda pieder khoju-sanu valodu grupai un izceļas ar klikšķu skaņām. Mūsdienās daudzi ir pārņēmuši afrikandu vai angļu valodu, taču notiek centieni valodas revitalizācijai.

 Attiecības ar bušmeņiem 
Hotentoti ir cieši saistīti ar bušmeņiem. Atšķirībā no bušmeņiem, hotentoti jau agrīni nodarbojās ar lopkopību, nevis tikai medībām un vākšanu. Tomēr kultūras un valodu ziņā starp šīm grupām pastāv ciešas paralēles.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Āfrikas tautas
Kategorija:Namībijas tautas
Kategorija:Dienvidāfrikas tautas