Kirgizstānas demogrāfija

Kirgizstānas demogrāfija (kirgīzu: Кыргызстандын калкы, Qırğızstandın qalqı) raksturo Kirgizstānas iedzīvotāju skaitu, etnisko un reliģisko sastāvu, vecuma struktūru un migrācijas procesus. Kirgizstāna ir kalnaina valsts Vidusāzijā ar salīdzinoši jaunu un strauji augošu iedzīvotāju struktūru.

Saskaņā ar 2024. gada datiem Kirgizstānā dzīvo aptuveni 7 miljoni cilvēku. Lielākā daļa iedzīvotāju koncentrējas ziemeļu un dienvidu ielejās — īpaši ap Biškeku un Ošu. Vidējais iedzīvotāju blīvums ir aptuveni 35 cilvēki uz km2, taču kalnainajos apgabalos apdzīvotība ir ļoti reta.

 Etniskais sastāvs 
Aptuveni 75 % iedzīvotāju ir kirgīzi, bet ievērojamas minoritātes veido uzbeki (ap 14 %), krievi (ap 5 %), kā arī dungāņi, uiguri, tatāri un citas tautības. Pēc Padomju Savienības sabrukuma novērojama krievvalodīgo un citu nesenāk ienākušu grupu emigrācija, savukārt kirgīzu īpatsvars turpina pieaugt. Dažos dienvidu reģionos, īpaši Ošas apgabalā, uzbeki veido ievērojamu daļu iedzīvotāju.

 Reliģiskais sastāvs 
Vairums Kirgizstānas iedzīvotāju ir musulmaņi (galvenokārt sunnīti), kas veido ap 90 % no iedzīvotājiem. Pārējie pieder pareizticīgo kristiešu un citu kristīgo konfesiju kopienām. Lai gan valsts ir sekulāra, reliģijai ir nozīmīga loma sabiedrības un kultūras dzīvē, īpaši lauku reģionos.

 Vecuma struktūra un dzimstība 
Kirgizstānas sabiedrība ir jauna — vairāk nekā 32 % iedzīvotāju ir jaunāki par 15 gadiem, bet tikai ap 5 % vecāki par 65 gadiem. Dzimstības līmenis saglabājas augsts — vidēji 3 bērni uz vienu sievieti, kas nodrošina pastāvīgu iedzīvotāju pieaugumu. Paredzamais dzīves ilgums ir ap 72 gadiem un turpina pieaugt.

 Migrācija 
Migrācija ir viens no nozīmīgākajiem demogrāfiskajiem faktoriem Kirgizstānā. Daudzi iedzīvotāji dodas darba meklējumos uz Krieviju, Kazahstānu un Dienvidkoreju, un viņu naudas pārvedumi ir būtisks valsts ekonomikas ienākumu avots. Iekšējā migrācija notiek galvenokārt no kalnainajiem apgabaliem uz pilsētām, īpaši Biškeku. Tajā pašā laikā notiek arī repatriācija no ārzemēm un migrantu atgriešanās pēc ilgstošas darba pieredzes ārvalstīs.

 Nākotnes tendences 
Prognozes liecina, ka līdz 2050. gadam Kirgizstānas iedzīvotāju skaits varētu pārsniegt 12 miljonus. Paredzams, ka iedzīvotāju pieaugums turpināsies, ko veicinās augsts dzimstības līmenis un salīdzinoši jauna sabiedrības struktūra. Urbanizācijas process paātrināsies, īpaši Biškekas un Ošas reģionos, kas radīs pieprasījumu pēc jauniem mājokļiem, darba vietām un sociālās infrastruktūras. Valdība īsteno pasākumus, lai veicinātu reģionālo līdzsvaru un mazinātu ekonomisko atšķirību starp pilsētām un lauku apvidiem.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Kirgizstānas vēsture
Kategorija:Demogrāfija
Kategorija:Kirgizstānas politika