Kauja Krītijas vīnogu audzētavā

Kauja Krītijas vīnogu audzētavā (; 1915. gada 6.–13. augusts) notika Galipoli kampaņas laikā Pirmā pasaules kara laikā. Sākotnēji tā bija paredzēta kā neliela britu kauja Helles ragā Galipoli pussalā, lai novērstu uzmanību no gaidāmās Augusta ofensīvas sākuma, taču tā vietā britu komandieris brigādes ģenerālis H.E. Strīts sarīkoja veltīgu un asiņainu uzbrukumu sēriju, kuras rezultātā galu galā tika ieņemts neliels zemes pleķītis, kas pazīstams kā "Vīnadārzs".
 Priekšvēsture 
Britu VIII korpusa Helles frontē sākotnējais komandieris ģenerālleitnants Eilmers Hanters-Vestons jūlijā pēc pēdējās Helles ofensīvas — Kauja Ravines ieplakā — atstāja pussalu. Viņa aizstājējs ģenerālleitnants Frensiss Deiviss ieradās augusta sākumā, bet vēl nebija pārņēmis korpusa vadību, kad no Anzakas un Helles frontēm bija paredzēts sākt virkni diversiju, lai novērstu osmaņu uzmanību no plānotās izsēšanās Suvlā un izlaušanās no Anzakas frontes. Līdz ar to Helles raga diversiju plānoja un vadīja VIII korpusa štāba priekšnieks brigādes ģenerālis H. E. Strīts, kurš pierādīja sevi kā spējīgu Hantera-Vestona kaujas stratēģijas pārzinātāju.
 Kauja 
Artilērijas trūkuma dēļ uzbrukums tika sadalīts divās daļās — 6. augusta pēcpusdienā uzbruka 29. divīzijas 88. brigāde (ar Mančestras pulka 1. bataljona atbalstu labajā flangā), savukārt 42. (Austrumlankšīras) divīzijas 125. un 127. brigāde uzbruka agri no rīta. Korpusa rezervē atradās 52. (Ielejas) kājnieku divīzija un 63. (Karalisko jūras spēku) divīzija. Tās saskārās ar četrām Osmaņu divīzijām, no kurām trīs bija tikko ieradušās, bet rezervē bija vēl divas osmaņu divīzijas.

Britu 88. brigādes uzbrukumā izdevās ieņemt dažus Osmaņu ierakumus, kurus pretuzbrukuma laikā atguva Osmaņu 30. pulks. Briti uzbruka vēlreiz un ieņēma dažas ierakumus, bet osmaņi atkal veica pretuzbrukumu un padzina viņus no šīm pozīcijām. Britiem neizdevās noturēt nevienu pozīciju, un 88. brigāde ziņoja par 1905 karavīru zaudēšanu (2/3 no sākotnējā brigādes sastāva), faktiski iznīcinot to kā kaujas spēku. Ap pulksten 9:40 7. augusta rītā 42. divīzija uzbruka 88. brigādes sektora labajā pusē. 127. brigādei izdevās izlauzties cauri Osmaņu 13. divīzijas aizsargātajai līnijai, taču sekojošs Osmaņu pretuzbrukums to piespieda atkāpties.

Osmaņi atkārtoti veica pretuzbrukumus no 7. augusta līdz 9. augustam, un kaujas šajā apgabalā turpinājās līdz 13. augustam, kad tās beidzot pierima. Pēc tam šis Helles raga frontes sektors palika viens no rosīgākajiem un asiņainākajiem atlikušajā kampaņas laikā.
 Sekas 
Krītijas vīna dārza kauju laikā karavīriem tika piešķirti divi Viktorijas krusti. Britu zaudējumi pirmajās 24 kauju stundās, aptverot 88. brigādes un 125. un 127. brigādes sākotnējos uzbrukumus 42. divīzijai, bija 3469 cilvēki (134 virsnieki un 3335 citu pakāpju karavīri). Kopējais britu zaudējumu skaits kaujas laikā, iespējams, pārsniedza 4000. Osmaņu impērijas zaudējumi kaujas laikā tika lēsti aptuveni 7500 cilvēku apmērā.

Tāpat kā britu cits uzbrukums Kauja pie Vientuļās priedes, šī kauja nesasniedza savu mērķi – atturēt Osmaņu spēku pastiprinājumus no galvenās ofensīvas.
 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Wartimememoriesproject.com
 Worcesternews.co.uk

Kategorija:20. gadsimta kaujas
Kategorija:Pirmais pasaules karš
Kategorija:1915. gads
Kategorija:Kaujas ar Apvienotās Karalistes piedalīšanos
Kategorija:Kaujas ar Osmaņu impērijas piedalīšanos