Stanovoja kalniene

Stanovoja kalniene (), ir kalnu sistēma Krievijas Austrumsibīrijā. Stiepjas austrumu—rietumu virzienā 700 km garumā no Baikāla ezera ziemeļaustrumu gala līdz Oļokmas vidustecei. Kalnienē ietilpst vairākas līdz 3000 m augstas kalnu grēdas — Dienvidmujas, Ziemeļmujas, Kodars, Udokans, Kalars, kā arī lielas starpgrēdu ieplakas. Augstākā virsotne ir BAM smaile 3072 m vjl Kodara grēdā kalnienes austrumos.

Austrumos Stanovoja kalnienei piekļaujas Stanovoja grēda, ziemeļos — Ziemeļbaikāla kalniene, bet dienvidos — Ikatas grēda un Vitimas plakankalne. Administratīvi lielākajā daļā kalniene veido robežu starp Burjatiju un Aizbaikāla novadu dienvidos un Irkutskas apgabalu ziemeļos. 

Kalnieni veido kristāliskie ieži ar granīta intrūzijām. Grēdu virsotnes smailas, raksturīgas trogielejas un kāres, lielās platībās kailkalni. Zemākajās nogāzēs lapegļu taiga. Zelta, vara rūdas, fluorīta, akmeņogļu atradnes. Kalnieni rietumu—austrumu virzienā šķērso Baikāla-Amūras maģistrāle; pie tās atrodas kalnienes lielākās apdzīvotās vietas Taksimo.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Kalnu sistēmas
Kategorija:Krievijas kalnu grēdas