Tolkas muiža

Tolkas muiža () bija viena no Vidzemes muižām, kas atradās Sudārdiņa ezera dienvidu krastā. Ap muižu izveidojies Tolkas ciems.

 Vēsture 
Tolkas muižu līdz ar netālo Vestienas muižu esot dibinājis Heinrihs Tolke. No 1452. līdz 1677. gadam Tolkas muiža piederēja Tīzenhauzenu dzimtai. 1769. gadā to nopirka Oto Gustavs fon Brimmers. 1773. gadā par īpašnieku kļuva viņa brālis Magnuss Vilhelms. Viņam sekoja Hermans Georgs Magnuss (1802—1872), Hermans Makss Fīlips (1841—1890) un Karls Augusts Oskars fon Brimmers (1850—1919). Pēc citiem avotiem 18. gadsimtā dažas desmitgades muiža bijusi Barklaja de Tolli dzimtas īpašumā, bet pēdējais īpašnieks esot bijis Alfrēds fon Kreišs. 19. gadsimtā Tolkas muižai esot piederējušas ap 50 zemnieku saimniecības.

Domājams, ka pirmo kungu māju cēla 19. gadsimta sākumā. Tā bija redzama vēl 1929. gada fotogrāfijās.

Jauno kungu māju pēc Karla Augusta Oskara fon Brimmera ierosinājuma vācu neorenesanses stilā cēla 1879. gadā. Tā bija vienstāva ēka ar šļauptu divslīpju jumtu un augstu, no plēstiem laukakmeņiem būvētu cokolstāvu. Abām garenfasādēm pieslēdzās rizalīti, bet ziemeļu stūrī atradās iespaidīgs trijstāvu poligonālais tornis ar konisku smaili. Tā bija viena no greznākajām kungu mājām Vidzemē, kas bija bagātīgi dekorēta ar savdabīgām logu aplodām, volūtām greznotām atikām un balustriem rotātām balkonu margām. Īpaši grezns bija metālkalumiem rotātais galvenais ieejas portāls, ko akcentēja Brimmeru dzimtas ģerbonis.

Kungu māja gāja bojā Otrā pasaules kara laikā, 1944. gadā. To pilnībā nopostīja biogrāfiskās filmas "Rainis" uzņemšanas laikā. Līdz mūsdienām saglabājušās vien cokolstāva drupas. No pārējām muižas ansambļa ēkām saglabājušās dažas pārbūvētu dzīvojamo māju un saimniecības ēku drupas.

 Skatīt arī 
 Madonas apriņķa muižu nosaukumi

 Atsauces 

Kategorija:Vestienas pagasts
Kategorija:Muižas Latvijā