Brigeni

Fon der Brigeni () ir vācbaltiešu dzimta, kuras priekšteči 15. un 16. gadsimtā no Vestfālenes ieceļoja Livonijā. 1631. gadā dzimtu ierakstīja Kurzemes bruņniecības, bet 1797. gadā Vidzemes bruņniecības matrikulā. 1862. gadā Krievijas impērijas Senāts apstiprināja fon der Brigenu tiesības lietot barona titulu.

 Vēsture 
Ap 1485. gadu Kurzemē ieradās bruņinieks Everts kopā ar saviem brāļiem Heinrihu (miris 1501) un Gerdu (miris 1529). Everts fon der Brigens bija Livonijas ordeņa vasalis (1485—1499), Heinrihs fon der Brigens bija Livonijas ordeņa landmaršals (1495—1501), Gerds fon der Brigens bija Dobeles un Kuldīgas komturs.
Everta fon den Brigena dēls Filips (miris 1556) bija Livonijas ordeņa padomes loceklis un Livonijas sūtnis pie Prūsijas hercoga (1535) un Svētās Romas impērijas ķeizara (1547—1551). 1544. gadā Livonijas ordeņa mestrs Hermanis fon Brigenejs viņam Kurzemē izlēņoja Stendes, Aizdzires, Zvāres, Moku, Mustenes, Zentenes un Pavasaru muižas. 1548. gadā Svētās Romas impērijas ķeizars Kārlis V apstiprināja Brigenu dzimtas dižciltību un ģerboni.

Pēc 1920. gada zemes reformas Brigenu dzimtas īpašumā līdz izceļošanai 1939. gadā palika vienīgi Mazstendes muižas neatsavināmā daļa.

 Dzimtas muižas Latvijā 
Dažādos laika posmos dzimtas valdījumā bija Aizdzires muiža (Adsirn), Zentenes muiža (Senten), Rindzeles muiža (Rindseln), Vecmoku un Jaunmoku muiža (Alt- und Neu-Mocken), Zvāres (Schwarren), Mustenes (Musten), Pavasara muiža (Pawassern), Lānes (Lahnhof), Slagūnes (Schlagunen), Stendes muiža (Stenden), Popervāles (Pappe Arwalen), Iģenes (Iggen), Šlokenbekas muiža (Schlockenbeck), Tumes (Tummen), Lamiņu (Lammingen), Falcgrāves (Pfalzgrafen), Lielberķenes (Groß-Berken), Lieliecavas muiža (Groß-Eckau), Briģes (Neufeld), Laidzes (Laidsen), Popraga (Popraggen), Sēmes (Sehmen), Vilksalu (Wilxaln), Strazdes (Strasden), Ģibuļu, Munejas, Mazstrazdes, Oksles, Virpes, Labdzeņu, Lānu (Mežsardziņu), Issušu, Vilkalnes, Svirkales, Mazilmājas, Kapsēdes, Cunces, Koguļu, Vecpelču, Liediku, Vīcežu, Rendas, Vilkāju (Vilksalu), Ārīšu (Arishof), Kārgadas, Veģu, Ēķupes, Pūņu muižas.vesture.eu

 Ievērojami dzimtas pārstāvji 
 Heinrihs no Brigenes, Livonijas ordeņa landmaršals (1495—1501)
 Ernests Vilhelms fon der Brigens (1731—1791), Saksijas un Polijas kambarkungs, ģenerālmajors, Kurzemes muižniecības pilnvarotais, Stendes un Rendas tiesas grāmatas sastādītājs
 Aleksandrs fon der Brigens (1792—1859), pulkvedis, dekabrists
 Aleksandrs Eduards Magnuss Teofils fon der Brigens (1822—1896), Kurzemes literatūras un mākslas biedrības prezidents
 Ernests fon der Brigens (1840—1903), "Baltijas Mēnešraksta" redaktors (1870—1872)

 Atsauces 

Kategorija:Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas
Kategorija:Kurzemes bruņniecības dzimtas