Kirjatata

Kirjatata () rakstīta arī kā Kirjat Ata, ir pilsēta Izraēlas Haifas apgabalā. 2023 gadā tajā dzīvoja 62 134 iedzīvotāji, no kuriem 92% bija ebreju pilsoņi.

 Vēsture 
Agrīnā bronzas laikmeta apmetne Kirjatatā ir arheologu plaši izrakta kopš 1990. gada, atklājot stratificētas paliekas no neolīta un sekojošiem periodiem. Tel el Idhamā ir identificētas nepārtrauktas apdzīvotas vietas paliekas no agrīnā bronzas laikmeta, persiešu laikmeta līdz romiešu laikmetam.

Arheologi Mordehajs Aviams un Dans Barags uzskatīja, ka tā ir senā Kafarata, ko pieminēja Josefs Flāvijs Lejasgalilejā, viena no vairākām iespējamām tās vietām.

Šeit ir atrastas vīna spiedes, kas datējamas ar Bizantijas laikmetu. Dažās ir iegravēti krusti un grieķu burti, kas apstiprina teoriju, ka šajā apgabalā atradās Bizantijas klosteris. Šeit ir atrasti arī Bizantijas laika keramikas izstrādājumi, un atrakta ēka no Bizantijas vai agrīnā islāma perioda.

1283. gadā tā tika pieminēta kā krustnešu domēnes daļa, saskaņā ar pamieru starp krustnešiem un mameluku sultānu Kalavunu. Tolaik to sauca par Kafratu. Šeit ir atrasta arī mameluku laikmeta keramika. Izrakumi citur Kirjatatā, Neatkarības ielā, atklāja gandrīz nepārtrauktu apmetni, kas datējama ar persiešu un hellēnisma laikmetu līdz pat mameluku laikmetam (11. gs. beigas — 15. gs. sākums m.ē.).

 Osmaņu laikmets 
Kufrata, kas 1517. gadā tika iekļauta Osmaņu impērijā, parādījās 1596. gada tautas skaitīšanā un atradās Ako "nahijā", kas bija daļa no Safedas sandžaka. Iedzīvotāju skaits tolaik bija 15 mājsaimniecības, visas musulmaņi. Viņi maksāja fiksētu 20% nodokli par kviešiem, miežiem, augļu kokiem, kokvilnu, kazām un bišu stropiem, kā arī neregulārus ieņēmumus; kopā 1508 akčes.

Kartē, ko Pjērs Žakotēns sastādīja Napoleona iebrukuma laikā 1799. gadā, ciems bija redzams ar nosaukumu Koufour Tai, savukārt 1856. gadā Kīperta tajā pašā gadā publicētajā Palestīnas kartē tas tika nosaukts par Kefr Ette.

1859. gadā iedzīvotāju skaits tika lēsts uz 100, un apstrādātās zemes platība bija 16 fedani. 1875. gadā ciematu apmeklēja Viktors Gerēns, kurš atrada tajā jau ap 50 mājas.

1881. gadā Palestīnas Izpētes fonda Rietumpalestīnas apsekojumā Kefr Etta tika raksturota kā "neliels māla būdu ciemats līdzenumā ar aku ziemeļos un olīvām austrumos".

Aptuveni 1887. gada iedzīvotāju saraksts liecināja, ka Kefr Ettā bija aptuveni 285 iedzīvotāji; visi bija musulmaņi.

 Britu mandāta laikmets 
Britu mandāta iestāžu veiktajā 1922. gada Palestīnas tautas skaitīšanā Kufritā dzīvoja 400 iedzīvotāju: 7 kristieši un 393 musulmaņi, un visi kristieši bija pareizticīgie.

Šo teritoriju iegādājās ebreju kopiena. 20. gadsimta sākumā Varšavas reliģiskais fonds ar nosaukumu "Avodat Israel" iegādājās Kefr Ettas zemes, izmantojot starpniekus Amerikas Cionas Sadraudzībā. 1925. gadā cionistu organizācija iegādājās 10 000 dunamu, kas piederēja Sursoku ģimenei Beirūtā. Avodat Israel 1925. gadā nodibināja Atu. Tobrīd tur dzīvoja 75 ģimenes.

1929. gada arābu sacelšanās laikā pilsētai uzbruka arābi un ebreji to pameta. Gadu vēlāk iedzīvotāji atgriezās un atjaunoja kopienu.

1931. gada tautas skaitīšanas laikā Kufritā dzīvoja 4 musulmaņi un 29 ebreji, kopā 13 apdzīvotās mājās.

1934. gadā tur tika nodibināta viena no valsts lielākajām tekstilfabrikām — ATA.

1940. gadā pilsēta tika pārdēvēta par Kfar Atu.

 Kfar Ata 
Saskaņā ar 1945. gada statistiku, Kfar Atas (Kufritas) iedzīvotāju skaits bija 1690 ebreji, un zemes platība bija 6131 dunamu, liecina oficiāla zemes un iedzīvotāju skaita apsekojuma dati. No tiem 6 dunami bija paredzēti citrusaugļiem un banāniem, 39 dunami — plantācijām un apūdeņojamai zemei, 1527 — graudaugiem, savukārt 3591 dunamu bija apbūvētas (pilsētas) teritorijas.

1965. gadā, kad ciemats tika apvienots ar blakus esošo Kirjat Binjaminu, nosaukums kļuva par Kirjat Atu — Kirjatatu.

 Klimats 
Kirjatatā valda Vidusjūras klimats ar karstām, sausām vasarām un vēsām, lietainām ziemām. Karstākais mēnesis ir jūlijs, bet aukstākais ir februāris. Sniegs ir reti sastopams, taču 20. gadsimtā sniegs tika reģistrēts trīs reizes: 1950., 1992. un 1999. gadā. Gada nokrišņu daudzums ir vidēji 524 mm.

 Demogrāfiskie dati 
2001. gadā pilsētas etniskais sastāvs bija 99,8% ebreju un citu ne-arābu, bez ievērojamas arābu populācijas. Šai laikā pilsētā bija 23 700 vīriešu un 24 900 sieviešu. Pilsētas iedzīvotāju struktūra bija izkliedēta: 31,4% bija 19 gadus veci vai jaunāki, 15,7% vecumā no 20 līdz 29 gadiem, 18,5% vecumā no 30 līdz 44 gadiem, 18,3% vecumā no 45 līdz 59 gadiem, 4,1% no 60 līdz 64 gadiem un 11,9% bija 65 gadus veci vai vecāki. Iedzīvotāju skaita pieauguma temps 2001. gadā bija 0,8%.

 Izglītība 
2000. gadā pilsētā bija 20 skolas un 8762 skolēni: 14 pamatskolas ar 4899 skolēniem un 11 vidusskolas ar 3863 skolēniem. 2001. gadā 52,0% 12. klases skolēnu bija tiesīgi saņemt imatrikulācijas sertifikātu. 2024. gadā pilsētā bija 22 skolas.

 Orientieri 
Fišera māja, kurā dzīvoja Jehošua Fišers, viens no Kfar Atas ebreju kopienas pionieriem un vadītājiem, tika renovēta un tagad 19. gadsimta ēkā atrodas Kirjatatas vēstures pašvaldības muzejs.

 Sports 
Pilsētas galvenais futbola klubs Maccabi Ironi Kiryat Ata spēlē Liga Alef, Izraēlas futbola trešajā līmenī. Vietējais basketbola klubs Elitzur Kiryat Ata spēlē Ligat HaAl, augstākajā divīzijā.

 Arheoloģija 
Arheoloģiskie pētījumi Hirbetšartā pilsētas ziemeļaustrumu daļā atklāja ilgstošas apdzīvotības pēdas, kas datējamas, sākot ar bronzas laikmetu. 2010. gadā Hagita Torge Izraēlas Senlietu pārvaldes vārdā veica arheoloģisko izpēti senās Kirjatatas vietā, 2014. un 2016. gadā tos turpināja Orita Segala.

 Sadraudzības pilsētas 

  Reinikendorfa, Vācija
  Šabaca, Serbija

 Ievērojami cilvēki 

 Šajs Abuhacira (dzimis 1980. gadā), Haifas mēra vietnieks
 Alons Abutbuls, aktieris
 Avrahams Abutbuls (1961—2012), aktieris un dziedātājs
 Erecs Levs Ari, dziedātājs un dziesmu autors
 Ami Omers Dadaons (dzimis 2000), paralimpiskais čempions peldētājs
 Tals Frīdmans (dzimis 1963. gadā), komiķis, aktieris un mūziķis
 Juvals Noa Harari, rakstnieks un vēsturnieks
 Šani Hazana (dzimusi 1992. gadā), skaistumkonkursa titula īpašniece (Mis Izraēla 2012)
 Ištars (dzimis 1968. gadā), franču-izraēliešu dziedātājs
 Janivs Katans (dzimis 1981), futbolists
 Odeds Lipšics, dramaturgs
 Hovi Stars, dziedātājs
 Meirs Tapiro (dzimis 1975. gadā), basketbolists un kluba "Ironi Nes Ziona" izpilddirektors
 Haims Javins (dzimis 1932. gadā), televīzijas vadītājs un dokumentālo filmu veidotājs
 Josi Jona (dzimis 1953. gadā), akadēmiķis un politiķis

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Izraēlas pilsētas