Tallinas pilsētas mūri

Tallinas pilsētas mūri (, ) ir viduslaiku pilsētas mūri, kas uzcelti ap Tallinas pilsētu Igaunijā. Mūris sastāv no nocietinājumu sienām un torņiem un ieskauj Tallinas vecpilsētas apakšējo daļu. Vislabāk saglabājusies ir mūra ziemeļrietumu daļa. Tallinas Domkalns ir atsevišķs nocietinājums, kura galvenā daļa ir Domkalna pils.

 Vēsture 
Aizsardzības sienu un torņu būvniecība ap viduslaiku pilsētu sākās 13. gadsimtā, kad mūsdienu Igaunijas zemes piederēja Dānijai. Pirmo mūri ap Tallinu 1265. gadā pavēlēja uzcelt Margrēte Sambirija, kā rezultātā mūris ieguva savu nosaukumu — "Margrētes mūris". Šis mūris bija nedaudz zemāks par 5 metriem un aptuveni 1,5 metrus biezs pie pamatnes.Andriy Ksenofontov, Wall Street ... Estonian Times, 15 August 2002 Kopš tā laika tas vēl vairākas reizes ir paplašināts un nostiprināts. Mūri un daudzie vārti lielākoties ir saglabājušies līdz mūsdienām. Tas ir viens no iemesliem, kāpēc Tallinas vecpilsētai piešķirts UNESCO Pasaules mantojuma objekta statuss. Mūrus paplašināja 14. gadsimtā, un Tallinas iedzīvotājiem bija jāiet sardzē, kas nozīmēja valkāt bruņas un demonstrēt gatavību stāties pretī iebrucējiem.

Vecākie no mūriem un torņiem, kas saglabājušies līdz mūsdienām, datējami ar 14. gadsimtu, to celtniecība sākās 1310. gadā dāņa Johanesa Kannes vadībā, un līdz tam laikam pilsētas teritorija jau bija ievērojami paplašinājusies. Iespējams, ka līdz 1355. gadam pilsētas teritorijas apjošana ar mūriem bija pabeigta, mūru perimetrā tika uzcelti 11 torņi, no kuriem 6 bija ar vārtiem. Būvniecība turpinājās 15. gadsimtā, līdz 1413. gadam bija uzcelti 27 torņi, kas sākotnēji bija taisnstūrveida, un tikai vēlāk ieguva savu pašreizējo formu. Vēl vienu nocietinājumu rekonstrukciju pabeidza 1520. gados un tie ir ļoti labi saglabājušies līdz pat mūsdienām. Līdz 16. gadsimta beigām bija uzcelti 26 torņi, no kuriem 18 ir saglabājušies. Mūri bija līdz 8 metru augstumam un 2,85 metru biezumam. Gar mūra iekšējās daļas apakšu stiepās arkāde. Pilsētas nocietinājumu būvmateriāls bija vietējais pelēkais slāņveida kaļķakmens.

15. un 16. gadsimtā, attīstoties artilērijai, mūru torņus paaugstināja un tajos ierīkoja lielgabalu ligzdas. Cietokšņa augstākais tornis ir Garais Hermanis (45,6 metri), masīvākais ir četrstāvu Resnā Margarēta Lielo jūras vārtu kompleksā (diametrs — 24 metri, pirmā stāva sienu biezums — 4,7 metri). Rēveles viduslaiku nocietinājumu būvniecība noslēdzās ar Lurenburgas torņa (pēc 1554. gada, nav saglabājies) uzcelšanu dienvidaustrumos no Karjas vārtiem. 1857. gadā Rēveli izslēdza no cietokšņu saraksta, bet nocietinājumus, kas jau bija zaudējuši savu aizsardzības nozīmi, sāka pakāpeniski nojaukt. Pirmos nojauca Karjas vārtus (1849. gadā) un Mūķeņu vārtus (1868. gadā).

1870. gadā Rēveles pilsētas dome pauda viedokli, ka no visiem pilsētas nocietinājumiem tikai Lielie jūras vārti, Harju vārti, Pikjalgas vārti un Viru vārti ir saglabāšanas vērti. Pārējie to pašreizējā veidolā nebija saglabāšanas vērti un tikai traucēja satiksmei. Pilsētai nebija nekādas intereses saglabāt pilsētas nocietinājumu mūri ap tiem, un jo ātrāk šie mūri tiktu nojaukti, jo labāk satiksmei. Tomēr Harju vārtus nojauca, 1888. gadā demontēja vienu no Viru vārtu torņiem (palika tikai divi vārtu torņi), mūra posmu starp Viru un Suur-Karja ielām gandrīz pilnībā nojauca, un atbrīvotajā teritorijā tika uzcēla civilās ēkas. Pēc plānošanas uz bastioniem izveidoja parkus (Toomparks, Hirves parks) un no aizsardzības grāvjiem saglabāja tikai atsevišķus fragmentus (Šnelli dīķis).

1969.—1970. gados tika veikti restaurācijas darbi, un atjaunoti torņu oriģinālie elementi.

 Pilsētas mūru objekti 
NosaukumsAttēlsPiezīmesKoordinātasGarās kājas vārtu tornis(Pika jala väravatorn)  150px   Tornis aiz nabagmājas(Seegitagune torn)  150px  Nojaukts 19. gadsimtā, attēlā redzama torņa atrašanās vieta Tornis aiz pirts(Saunatagune torn)  150px  Uzcelts 15. gadsimta beigās, daļēji saglabājies Mūķeņu vārti(Nunnavärav)  150px  Nojaukti 1868. gadā  Mūķeņu tornis(Nunnatorn)  150px  Uzcelts 1460. gadā cita torņa vietā  Klostera vārti(Kloostrivärav)  150px  Uzcelti 19. gadsimtā  Pirts tornis(Saunatorn)  150px  Uzcelts 1371.—1372. gados  Zelta kājas tornis(Kuldjala torn)  150px  Uzcelts 1311.—1320. gados, pārbūvēts 1371.—1372., 1422. un 1610. gados  Tornis aiz mūķenēm(Nunnadetagune torn)  150px  Mūsdienās ir viena celtne ar vēlāk piebūvēto namu  Tornis Loewenschede(Loewenschede torn)  150px  Uzcelts 1373. gadā, pārbūvēts 1456. gadā; mūsdienās savienots ar vēlāk piebūvēto namu  Lipes tornis(Lippe torn)   nojaukts Pasāža blakus Lipes tornim  150px  Uzcelta 1933. gadā  Virves kalna tornis(Köismäe torn)  150px  Uzcelts 1360. gadā, pārbūvēts 1436.—1437. gados, mūsdienu augstumu ieguva 1520. gadā  Mūris Sūrtuki ielā  150px  Uzcelts 19. gadsimtā  Plates tornis(Plate torn)  150px  Uzcelts 15. gadsimta beigās  Epinga tornis(Eppingi torn)  150px    Tornis aiz Grusbekes(Grusbeke-tagune torn)  150px    Rentena tornis(Renteni torn)  150px  Saglabājusies tikai torņa apakšējās daļās iekšpuse, kas mūsdienās iekļauta viesnīcas ēkā Tornis aiz Vulfarda(Wulfardi-tagune torn)  150px  Saglabājusies torņa apakšējā daļa  }Lielie jūras vārti(Suur Rannavärav)  150px  Saglabājušies ārējie vārti ar sargtorni (16. gadsimts), iekšējie (vecie) vārti četrstūra tornī nav saglabājušies  Resnā Margarēta(Paks Margareeta)  150px    Stoltinga tornis(Stoltingi torn)  150px    Tornis aiz Hatorpes(Hattorpe-tagune torn)  150px  Daļa no torņa pārbūvēta 19. gadsimtā  Tornis pie mūsdienu Krievu baznīcas   nojaukts Mazie jūras vārti(Väike Rannavärav)   nojaukti Brēmenes tornis(Bremeni torn)  150px    Brēmenes pasāža(Bremeni käik)  150px  Uzcelta 19. gadsimtā  Tornis aiz mūkiem(Munkadetagune torn)  150px    Helemana tornis(Hellemani torn)  150px    Viru vārti(Viru värav)  150px  Nojaukti 1843. gadā, saglabājušies tikai pirmsvārtu sargtorņi (1454. gads)  Hinkes tornis(Hinke torn)  150px    Velna mātes tornis(Düvelsmoderi torn / Kuradiema torn)  150px  Nojaukts 1882. gadā Lurenburgas tornis(Lurenburgi müüritorn)   Uzcelts 1538.—1554. gados, nojaukts 1767. gadā paplašinot bastionu sistēmu Karjas vārti(Karjavärav)   Uzcelti 1456. gadā, nojaukti 1849. gadā, lai paplašinātu ielas; caur vārtiem dzina lopus ganībās Asauves tornis(Assauwe torn)  150px   Harju vārti(Harju värav)  150px  Pieminēti 1361. gadā, no 1448. līdz 1453. gadam uzcelti otri priekšvārti; 1862. gadā priekšvārti  nojaukti, bet 1875. gadā nojaukti arī galvenie vārti  Kazu tornis(Kitsetorn)   Pārbūvēts Kiek in de Kök  150px  Celtniecība uzsākta 1475. gadā  Jaunavas tornis(Neitsitorn)  150px   Staļļa tornis(Tallitorn)  150px  Eja no Domkalna uz Dānijas karaļa dārzu(Läbimurre Toompealt Taani kuninga aeda)  150px   Īsās kājas vārtu tornis(Lühikese jala väravatorn)  150px   Doma vārti(Toomvärav)  150px  Nojaukti 1860. gadā

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Celtnes un būves Tallinā
Kategorija:Tallinas vecpilsēta