Aktinolepīdas

Aktinolepīdas (Actinolepidae) ir izmirušu bruņuzivju (artrodiru) dzimta. Aktinolepīdas dzīvoja apakšdevonā un vidusdevonā un bija izplatītas Eiropā (ieskaitot Latviju), Ziemeļamerikā, Jaunzēlandē u.c. Dzimtu 1940. gadā izdalīja vācbaltiešu paleontologs Valters Gross. Nosaukums "Actinolepidae" veidots no grieķu vārdiem ἀκτίς — stars un λεπῐ́ς — zvīņas, sakarā ar radiālo ornamentējumu uz kaula bruņu plātnēm. Aktinolepīdas bija vienas no primitīvākajām artrodirām un ir plaši atzītas filoģenētikā par pamatgrupu, no kuras jau veidojās attīstītākas artrodiras.

 Apraksts 
Aktinolepīdu ķermenis ir plats un dorsoventrāli saplacināts, kas norāda uz to bentisko dzīvesveidu. To žokļi ir vāji attīstīti. Vidējais muguras kauls (MD) ir īss un plats. Spinale ir īsa vai vidēji gara. Ventrālais vairogs ir plakans un tam ir pāra antero-ventralia. Eksoskeleta locītavu starp sānu pakauša kauliem (Pn) un priekšējiem sānu-muguras kauliem (ADL) nav. Ir tikai locītava starp galvaskausa pakauša daļu un mugurkaulu.Д. В. Обручев, Основы палеонтологии (Бесчелюстные, рыбы), издательство "Наука", Москва, 1964. г., 137. lpp.

 Sistemātika 
Aktinolepīdu dzimtā ir šadas ģintis:
 dzimta: Actinolepidae Gross, 1940 †
 ģints: Actinolepis Agassiz, 1845 †
 ģints: Aethapsis Denison, 1958 †
 ģints: Aleosteus Johnson et al., 2000 †
 ģints: Heightingtonaspis White, 1969 †
 ģints: Kujdanowiaspis Stensiö, 1942 †
 ģints: Lehmanosteus Goujet, 1984 †
 ģints: Simblaspis Denison, 1958 †

(†) - izmirušu organismu grupa.

 Atsauces 

Kategorija:Bruņuzivis