Tarantas stāvs

Tarantas stāvs () ir kvartāra sistēmas ceturtais un pleistocēna nodalījuma pēdējais stāvs (ģeoloģiskā stratigrāfiskā vienība). Šī stāva nogulumi ir veidojušies tarantas laikmetā periodā no 0,129 līdz 0,0117 miljoniem gadu (kopumā vairāk kā 117 tūkstošus gadu). Tarantas stāva nogulumi atrodas virs pleistocēna nodalījuma čibas stāva nogulumiem un zem holocēna grenlandes stāva nogulumiem, iekļaujoties augšējā pleistocēnā.
 Periods (sistēma) Epoha (nodalījums) Laikmets (stāvs) Intervāls Kvartāra periods(2,58 — 0 Ma) Holocēns(0,0117 — 0 Ma)Meghālajas(0,0042 — 0 Ma)Nortgripas(0,0082 — 0,0042 Ma)Grenlandes(0,0117 — 0,0082 Ma) Pleistocēns(2,58 — 0,0117 Ma)Tarantas(0,129 — 0,0117 Ma)Čibas(0,774 — 0,129 Ma)Kalabrijas(1,8 — 0,774 Ma)Dželas(2,58 — 1,8 Ma)

 Izveidošana un stratigrāfija 
Starptautiskā stratigrāfijas komisija vēl nav noteikusi GSSP stāva pamatnei. Tāpēc tarantas stāva nosaukums ir uzskatāms kā pagaidu variants, līdz Starptautiskā ģeoloģijas zinātņu savienība to oficiāli neapstiprinās. Pagaidām tā tiek definēta kā klimata izmaiņas līmenis, kas atzīmēts kā izotopu jūras stadija (MIS) 5e, kas atbilst pēdējā (eemas) starpleduslaikmeta maksimumam pirms pleistocēna pēdējā ledus laikmeta. Apakšsēriju Starptautiskā ģeoloģijas zinātņu savienība ratificēja 2020. gada 30. janvārī, tādējādi formalizējot terminu "augšējais pleistocēns".Head, M. J.; Pillans, B.; Zalasiewicz, J. A. y TISOQS (2021). «Formal ratification of subseries for the Pleistocene Series of the Quaternary System». Episodes 44: 241-247.

Tarantas stāva augšējā robeža (grenlandes stāva pamatne) ir saistīta ar strauju temperatūras paaugstināšanos vēlā driasa beigās (termiskā pāreja). Tā tika noteikta ledus serdē Ziemeļgrenlandes ledus seržu pētījumu projektā Grenlandes centrālajā daļā un Starptautiskā ģeoloģijas zinātņu savienība to apstiprināja 2008. gadā. Ledus serde atzīmē vēlā driasa beigas ar strauju deitērija pārpalikuma vērtību kritumu.

 Atsauces 

Kategorija:Kvartārs