Sarova

Sarova () ir pilsēta Krievijā, slēgts administratīvi-teritoriāls veidojums. Teritoriāli atrodas lielākoties Mordovijā, bet administratīvi tiek attiecināta uz Ņižņijnovgorodas apgabalu; atrodas Satisas upes krastos. Sarova ir nozīmīgākais Krievijas kodolpētniecības un kodolieroču ražošanas centrs — šeit radīta pirmā PSRS atombumba. Pilsēta ir slēgta apmeklētājiem un tajā iespējams iekļūt tikai ar speciālu atļauju palīdzību — visa tās teritorija ir iežogota un sevišķi apsargāta. Ar pārējo Krievijas teritoriju to savieno dzelzceļa un autoceļa satiksme caur speciāliem kontrolpunktiem.

Galvenais darba devējs pilsētā ir Viskrievijas Eksperimentālās fizikas zinātniski pētnieciskais institūts (Всероссийский научно-исследовательский институт экспериментальной физики) un ar to saistītie uzņēmumi un iestādes. Pilsētā ir Sarovas Valsts fizikas un tehnikas institūts (MIFI universitātes filiāle), Maskavas Valsts universitātes filiāle, Drāmas teātris, Ledus pils un cita infrastruktūra.

 Vēsture 
Radusies 17. gadsimtā kā vientuļnieku klosteris (пустынь). No 1778. līdz 1833. gadam klosterī dzīvoja Sarovas Serafims, kas kanonizēts 1903. gadā un tiek uzskatīts par vienu no krievu pareizticīgās baznīcas nozīmīgākajiem svētajiem. Klosteris likvidēts 1927. gadā un tā ēkās nodibināta bērnu darba komūna. Tā slēgta 1931. gadā un tās vietā izveidota labošanas darbu nometne, kas savukārt slēgta 1938. gadā. 1938. gada 4. decembrī Mordovijas APSR Temņikovas rajona Sarovai piešķirts pilsētciemata statuss.

1943. gada 11. februārī PSRS Valsts aizsardzības komiteja pieņēma lēmumu par atombumbas izstrādi. Kopējo vadību deleģēja komitejas priekšsēdētājam Lavrentijam Berijam, par projekta vadītāju nozīmēja Igoru Kurčatovu, bet par galveno konstruktoru — Jūliju Haritonu. 1947. gadā Sarovā izveidoto konstruktoru biroju KB-11 attiecināja pie sevišķi slepena režīma uzņēmumiem un tā teritoriju pārvērta par slēgta režīma zonu. Sarovas ciematu izņēma no Mordovijas APSR administratīvi teritoriālās pakļautības un dzēsa no Krievijas PFSR administratīvā iedalījuma uzskaites materiāliem. No 1946. līdz 1954. gadam to dēvēja par Objektu 550 (объект 550) vai Bāzi Nr. 112 (База № 112).

1954. gada 17. martā ar KPFSR Augstākās padomes slepenu rīkojumu ciematam piešķīra pilsētas statusu un nosaukumu Kremļova (Кремлёв).Коллектив авторов. «Саров — это мы!». — Саров: ООО «Риц», 2009. — 248 с. — ISBN 978-5-9515-0110-3 No 1960. gada pilsētu dēvēja par Arzamasu-75 (Арзамас-75; pilsēta atrodas 75 km no Arzamasas), bet no 1966. gada — Arzamasa-16 (Арзамас-16). No 1994. līdz 1995. gadam pilsētu oficiāli atkal dēvēja par Kremļovu, bet 1995. gadā tai atdeva vēsturisko nosaukumu.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Ņižņijnovgorodas apgabala pilsētas