Klaunzivs

Klaunzivis () ir jūras starspurzivju ģints, kas pieder pie Pomacentridae dzimtas.

 Simbioze 
Šī zivju ģints ir spilgts simbiozes piemērs, tās dzīvo kopā ar jūras anemonēm, lai rastu patvērumu un aizsardzību pret plēsējiemColleye, O.; Iwata, E.; Parmentier, E. "Clownfishes" in  pp. 312–313, ko nodrošina anemones dzelošie taustekļi. Klaunzivis veicina savu saimnieku izdzīvošanu, pasargājot tos no anemones ēdošām zivīm. Citas priekšrocības, ko tās sniedz, ir parazītu iznīcināšana, palielināta skābekļa plūsma, pateicoties zivju spuru straujajām kustībām, un noderīgu mikroorganismu piesaistīšana ar klaunzivju atkritumiem.  

Kad klaunzivs sastopas ar potenciāliem draudiem, tā atkāpjas taustekļu drošībā, un tā vienmēr atrodas sava saimnieka tuvumā.

Savukārt anemones ir mazāk atkarīgas no klaunzivīm nekā zivis no tām, ko apliecina fakts, ka daudziem saimnieku sugu īpatņiem klaunzivju nav. 

Sākumā zivs viegli pieskaras anemonei, ļaujot tai iedzelt un noskaidrojot precīzu anemones gļotu sastāvu — šīs gļotas anemonei ir nepieciešamas, lai tā nedzeltu pati sev. Pēc tam klaunzivs atdarina šo sastāvu un var slēpties no ienaidniekiem starp anemones taustekļiem.

 Izskats, dzīvesvieta 
Zivju krāsa variē no tumši violetas līdz ugunīgi oranžai, sarkanai un dzeltenai. Klaunzivju garums atkarībā no sugas ir no 80 līdz 160 milimetriem.  Mātītes ir lielākas nekā tēviņi.Casas, L.; Parker, C. G.; Rhodes, J. S.; "Sex Change from Male to Female Active Feminization of the Brain, Behavior, and Gonads in Anemonefish" in  p. 188

Klaunzivis var nodzīvot vairāk nekā 20 gadus.Mutalipassi, M.; Tozzini, E. T.; Cellerino, A. "Age and Longevity" in  pp. 79–80 Tās ir visēdājas un galvenokārt barojas ar planktonu, kā arī ar anemones izdalītajiem atkritumiem. Barošanās aizņem lielāko daļu klaunzivju ikdienas aktivitāšu.

Galvenokārt klaunzivis apdzīvo Indijas un Klusā okeāna koraļļu rifus, no Sarkanās jūras līdz Franču Polinēzijai un no Japānas līdz Austrālijas austrumiem.Colleye, O.; Iwata, E.; Parmentier, E. "Clownfishes" in  pp. 304–305Hayashi, K.; Riemer, J. D. "Habitat Selection of Anemonefish" in  p. 169

Klaunzivju parazītu vidū ir trematodes, nematodes un kāšgalvjtārpi. Klaunzivis var inficēties arī ar protozoju Brooklynella hostilis, kas izraisa "klaunzivju slimību". Zivis ar šo slimību pārtrauc baroties, smagi elpo, elso, izdala biezas baltas gļotas un zaudē savas košās krāsas. Citi draudi populācijām ir globālā sasilšana.

Klaunzivju atpazīstamie krāsu raksti un sociālā daba ir veicinājuši to popularitāti. Ir izteikts pieņēmums, ka 2003. gada Disney/Pixar filma "Meklējot Nemo" ir veicinājusi klaunzivju nozvejas un iegādes pieaugumu.

 Sugas 
 Amphiprion akallopisos Bleeker
 Amphiprion akindynos Allen
 Amphiprion allardi Klausewitz
 Amphiprion bicinctus Rüppell
 Amphiprion biaculeatus
 Amphiprion chagosensis Allen
 Amphiprion chrysogaster Cuvier in Cuvier et Valenciennes
 Amphiprion chrysopterus Cuvier in Cuvier et Valenciennes
 Amphiprion clarkii ium
 Amphiprion frenatus Brevoort
 Amphiprion fuscocaudatus Allen
 Amphiprion latezonatus Waite
 Amphiprion latifasciatus Allen
 Amphiprion leucokranos Allen
 Amphiprion mccullochi Whitley
 Amphiprion melanopus Bleeker
 Amphiprion nigripes Regan
 Amphiprion ocellaris Cuvier in Cuvier et Valenciennes
 Amphiprion omanensis Allen et Mee in Allen
 Amphiprion percula
 Amphiprion perideraion Bleeker
 Amphiprion polymnus
 Amphiprion rubacinctus Richardson
 Amphiprion sandaracinos Allen
 Amphiprion sebae Bleeker
 Amphiprion thiellei Burgess
 Amphiprion tricinctus Schultz et Welander in Schultz

 Galerija 

 Atsauces 

Kategorija:Zivis