Clitambonites squamatus

Clitambonites squamatus ir ordovika pleckāju suga, kas dzīvoja Baltijā vidusordovikā, (kukruzes horizonts), un kuras holotips (čaulas ventrālais vāks) atrasts Salas (Kiviõli) karjerā. Bez šīs atradnes Clitambonites squamatus ir izplatīti gar visu Igaunijas ziemeļu piekrasti līdz Tallinai, kā arī Krievijā, Sanktpēterburgas apkārtnē (Krasnoje Selo, Pulkova, Pavlovska). Sugu 1877. gadā kā Orthisina squamata aprakstīja vācbaltiešu paleontologs Aleksis fon der Pālens. 1934. gadā igauņu paleontologs Armins Epiks šo sugu pieskaitija Clitambonites ģintij. Sugas nosaukums "squamata" latīniski "zvīņains" norāda uz čaulas zvīņveidīgo ornamentējumu.

 Apraksts 
Clitambonites squamatus čaulas ventrālais vāks ir stipri un vienmērīgi izliekts, bet dorsālais vāks gandrīz plakans, ar seklu centrālo padziļinājumu. Vāku virsmas un pseidodeltīdijs, kā arī zobu plātnes ir klātas ar plātņainām augšanas švīkām. Čaulas vāka leņķis ir ass, ap 75 grādiem. Ventrālā daļa ir 4 līdz 5 reizes augstāka, par dorsālo daļu. Čaulas ārējās virsmas ornamentējuma ribas ir tievas, un nav nepārtrauktas. To ķīļus, acīmredzot, veido tievas un blīvi izvietotas, šķērseniski svītrotas, dobas, vienāda garuma rievas, kas pieguļ čaulas virsmai. Vietās, kur ribas šķērso apikālās rievas, šīs rievas izceļas vienmērīgi nosmailinātu, zvīņveidīgu izaugumu veidā. Tuvāk priekšējai malai apikālās rievas izvietotas tik tuvu citai pie citas, ka šīs zvīņās savstarpēji pārklājas, līdzīgi kārniņiem.

Apikālās rievas šai sugai ir daudzskaitlīgākas, nekā jebkurai citai sugai, un izvietotas ļoti regulārā, koncentriskā ornamentā. Ventrālā vāka iekšpusē, sava ārējā izciļņa vidusdaļā, zobu plātnēm ir krass, ieapaļš sabiezinājums.Alexis von der Pahlen, Monographie der baltisch-silurischen Arten der Brachiopoden-Gattung Orthisina // Mem. Acad. Sci. St. Petersbourg. Ser. 7. 1877. Vol. 24, N 8. 56 p. 21. lpp.

 Atsauces 

Kategorija:Strofomenātas