Paterinātas

Paterinātas (Paterinata) ir paleozoja pleckāju klase. Paterinātas dzīvoja no apakškembrija līdz augšordovikam un bija izplatītas visos kontinentos, ieskaitot Skandināviju un Baltiju. Klasi 1996. gadā izveidoja starptautiska zinātnieku grupa (Velsas ģeologs Elvins Viljamss, amerikāņu paleontoloģe Sandra Karlsone, britu paleontologs Hovards Brantons, zviedru paleontologs Larss Holmers un Velsas paleontologs Leonīds Popvs).

 Apraksts 
Paterinātām bija strofiskas formas (ar taisnu slēdzenes līniju) organiski fosfātiska čaula ar abpusēji izliektiem vākiem, turklāt, ventrālais vāks vairāk izliekts. Čaulas ornamentējumu parasti veido tievi, koncentriski ķīlīši un sīkas bedrītes. Sīkajai kāpura čaulai ir gluds ārējais vainags un ļoti ornamentēta iekšējā daļa. Čaulas mikrostruktūrā nav kanālu.

Skatā no aizmugures čaulai ir trīsstūrveidīga forma. Čaulas vākus veido savstarpēji pārsedzošu plātnīšu un gar slēdzenes savienojumu stiepjošos vagu sistēma. Katrā vākā ir trīsstūrveida padziļinājums, kuru ietver slēdzenes savienojums jeb pseidointerareja. Katras pseidointerarejas vidū atrodas šaurāks padziļinājums vai vaga, saukta par nototīriju dorsālajam vākam un deltīriju ventrālajam vākam. Visbeidzot šīs vagas var būt daļēji pārklātas ar izliektu plātņainu apaugumu jeb hemeohilīdiju (dorsālajam vākam) vai hemeodeltīdiju (ventrālajam vākam). Vagas un plātnes kopums veido pie slēdzenes noslēgtas kabatas, no kurienes, domājams, iziet paterinātas kāja.

Paterinātu muskulatūru čaulā, acīmredzot, veido nedaudzi plati muskuļi. Ventrālajā vākā pie slēdzenes ir pāris lielu, trīsstūrveida muskuļu nospiedumu, kas savienojas zem hemeodeltīdija. Dorsālajā vākā ir divi nospiedumu pāri: viens pāris atrodas mediāli (čaulas centrā), bet otrs pāris laterāli aizmugurē (vairāk uz aizmuguri un uz ārpusi). Šie lielie nospiedumi, visdrīzāk, atbilst slēdzējmuskuļiem (adduktoriem), kas aizver čaulu. Homeohilīdija galā bija knapi pamanāma bedrīte, kurā, iespējams, stiprinājās atvilcējmuskuļi (diduktori), kas atver čaulu. Diduktori ir sastopami tikai slēdzenes pleckājiem. Mantijas kanālu sistēmai parasti ir maisveidīga, retāk spalvveida formaWilliams, A.; Carlson, S.; Brunton, C. H. C.; Holmer, L. E.; Popov, L. E. (1996). A supra-ordinal classification of the Brachiopoda. Philosophical Transactions of the Royal Society, Biological Sciences. 351: 1117-1193., kas izceļ mediālo kanālu pāri (vascula media), kas izliecas ārā, sasniedzot čaulas malas.

 Sistemātika 
Paterinātu klasē ir viena kārta ar trim dzimtām:Marinespecies.org
 klase: Paterinata Williams et al. 1996 †
 kārta: Paterinida Rowell, 1965 †
 virsdzimta: Paterinoidea Schuchert, 1893 †
 dzimta: Cryptotretidae Pelman, 1979 †
 dzimta: Paterinidae Schuchert, 1893 †
 dzimta: Tianzhushanellidae Bengtson et al., 1990 †

(†) - izmirušu organismu grupa.

 Atsauces 

Kategorija:Pleckāji