Forsītijas

Forsītijas (Forsythia) ir ģints ar 11 krūmu sugām olīvaugu dzimtā. Lielākā daļa forsītiju savvaļā sastopamas Ķīnā un Japānā, bet viena suga arī Balkānu pussalā.

Forsītijas parasti ir nelieli krūmi līdz 3 metru augstumam. Lapas pretējas un vienkāršas, 2–10 cm garas. Pirms lapu plaukšanas agrā pavasarī forsītijas zied dzelteniem ziediem. Katram ziedam 4 vainaglapas, kas pie pamatnes saaugušas. Ziedi veidojas ziedkopās pa 1 - 3 ziediem.

Ģints nosauka skotu botāniķa Viljama Forsita (William Forsyth) vārdā.

 Sugas 

 Forsythia europaea 
 Forsythia giraldiana  
 Forsythia × intermedia, vidējā forsītija, hibrīds starp F. suspensa and F. viridissima, ļoti populārs košumkrūms dārzos un apstādījumos.
 Forsythia japonica 
 Forsythia koreana
 Forsythia likiangensis
 Forsythia × mandschurica
 Forsythia mira
 Forsythia ovata, olveida forsītija
 Forsythia saxatilis
 Forsythia suspensa, nokarenā forsītija
 Forsythia togashii
 Forsythia velutina
 Forsythia viridissima, zaļā forsītija.

 Izmantošana 
Gan nokarenā (F. suspensa), gan zaļā forsītija (F. viridissima) ir populāri dārza košumkrūmi, kuru spilgtie, dzeltenie ziedi parādās vēl pirms uzzied un sazaļo citi augi. Tomēr vēl plašāk audzēts tiek abu sugu hibrīds vidējā forsītija (F. intermedia) un dažādas tā šķirnes.

Nokareno forsītiju izmanto tradicionālajā ķīniešu medicīnā, kur tās augļiem un sēklām piedēvē iedarbību pret drudzi, apdegumiem un iekaisumu. Svaigie ziedi, lai gan rūgteni, ir ēdami. Tos var izmantot kā krāsainu piedevu salātiem.

 Kopšana 
Forsītijas ir ziemcietīgi, viegli audzējami un mazprasīgi krūmi. Tās panes dažādas augsnes, izņemot pārmitru augsni. Saulainākās vietās augošas forsītijas ziedēs bagātīgāk un krāšņāk. Pēc noziedēšanas krūmus var apgriezt, izgriežot vecākos, jau ziedējušus zarus, lai veicinātu krūma atjaunošanos un bagātāku ziedēšanu. 

Forsītijas viegli pavairot ar zālainiem vai puskoksnainiem spraudeņiem aptuveni 10 cm garumā vai noliekņiem.

 Atsauces 

Kategorija:Olīvaugu dzimta
Kategorija:Krāšņumaugi