Lingulas

Lingula ir pleckāju ģints no Lingulīdu kārtas. Ģints tika izdalīta 1792. gadā pēc mūsdienās dzīvojošās Lingula anatina sugas no Indonēzijas. Ģintī ir daudz fosilo sugu. Dzīvo no ordovika līdz mūsdienām. Izmirušās lingulas bija plaši izplatītas.

 Morfoloģija 
Šīs ģints pārstāvjiem ir dažāda izmēra saplacinātas, ovālas, reizēm gandrīz taisnstūrainas vai trīsstūrainas formas čaulas. Abi čaulas vāciņi ir vienāda izmēra. Čaulas virsma ar augšanas joslām, reizēm ar radiālu sīku krokojumu, retos gadījumos gandrīz pilnīgi gludas. Abu vāciņu galotnes vāji izbīdītas, atrodas vāciņu malā. Neīstās arejas ir mazas, ar garenisku švīkājumu; vēdera areja ar padziļinājumu kājas atverei. Lingulām ir seši muskuļu pāri. Daļai no tiem piestiprināšanās vietas ir apvienotas kopā. Kājas pamatne apliec nesadalītu aizmugurējo aizvērēju.Марковский Б.П., Орлов Ю.А., Руженцев В.Е., Сарычева Т.Г., Соколов Б.С., Основы палеонтологии (Мшанки, брахиоподы, форониды), Издательство Академии наук СССР, Москва, 1960 г., 174. lpp. Kāja ir labi attīstīta, izveidojusies par racējorgānu. Mantijas galā ir sariņi, kas veido it kā trīs atveres, no kurām vidējā kalpo ūdens izvadīšanai no mantijas dobuma, bet pa malējām ūdens ieplūst.

 Ekoloģija 
Lingulas izplatītas dienvidu jūru litorālajā zonā. Tās dzīvo izveidotās vertikālās alās. Ārpusē atrodas tikai pleckāja čaulas daļa. Briesmu gadījumos kāja strauji saraujas un čaula ievelkas alā.

 Sistemātika 
Mūsdienās dzīvojošo Lingula ģints sugas:World Register of Marine Species
 Lingula adamsi Dall, 1873
 Lingula anatina Lamarck, 1801
 Lingula lepidula Adams, 1863
 Lingula parva Smith, 1871
 Lingula reevei Davidson, 1880
 Lingula rostrum (Shaw, 1798)
 Lingula translucida Dall, 1920
 Lingula tumidula Reeve, 1841

 Atsauces 

Kategorija:Lingulveidīgie