Haklberijas

Haklberijas () ir termins, ko tradicionāli lieto Amerikas Savienotajās Valstīs, lai apzīmētu plašu ogulāju klāstu ēriku dzimtas melleņu (Vaccinium) un Gaylussacia ģinšu augos. Tā ir polifilētiska grupa, tas ir, neietilpstoša zinātniskajā sugu klasifikācijā, jo satur dažādās (šai gadījumā — divās) ģintīs klasificētus augus un pie tam nesatur citus no šīm ģintīm.

 Termina vēsture un robežas 
Amerikāņu vārds "huckleberry" cēlies no angļu dialekta vārdiem "hurtleberry" un "whortleberry", kas Lielbritānijā tika lietoti, lai apzīmētu mellenes un zilenes. Amerikā britu kolonisti saskārās ar daudz lielāku Vaccinium ģints augu daudzveidību, tāpēc papildus īstajām mellenēm un zilenēm viņi sāka par tām saukt arī sīklapu zileni ar sarkanām ogām, kā arī citus Vaccinium ģints augus, atkarībā no konkrētā reģiona tradīcijām.

Turklāt Ziemeļamerikā auga augu ģints, kas nebija sastopama Eiropā un kurai arī bija ēdamas ogas. Zinātnieki to nosauca par Gaylussacia par godu izcilajam franču ķīmiķim Žozefam Luijam Gē-Lisakam. Visus Gaylussacia ģints augus, un galvenokārt tos, sarunvalodā sāka saukt par haklberijām.

Haklberijas tradicionāli ievāca indiāņi un vēlāk baltie kolonisti, lai tās izmantotu pārtikā un tautas medicīnā. Cilvēki konkurēja ogošanā ar grizlilāčiem, tāpēc tā reizēm bija bīstama.

Tomēr ogas, kas, atšķirībā no lāčiem, auga gandrīz visur, bija viegli pieejamas vācējiem un lētas pircējiem, un tās kļuva par nozīmīgu amerikāņu kultūras sastāvdaļu un 19. gadsimtā veidoja vairāku idiomu pamatu, un iesauka "Haklberijs" sāka apzīmēt nenozīmīgu personu. Šo nozīmi nostiprināja Marks Tvens, kurš deva šo iesauku vienam no saviem galvenajiem varoņiem — Haklberijam Finam. Marka Tvena ideja, kā viņš 1895. gadā pastāstīja kādam intervētājam, bija parādīt, ka Haklberijs bija zēns "no zemāka sociālā līmeņa" nekā viņa biedrs Toms Sojers.

Mūsdienu Amerikas Savienotajās Valstīs haklberija ir viens no Aidaho štata oficiālajiem simboliem.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Ēriku dzimta
Kategorija:Ogas