Pulaupinana

Pulaupinana () ir viens no Malaizijas štatiem. Atrodas Rietummalaizijas ziemeļrietumos, robežojas ziemeļos un austrumos ar Kedahu, dienvidos — ar Peraku, bet rietumos krastus apskalo Malakas šaurums. Pulaupinana aizņem Pinanas salu ar galvaspilsētu Džordžtaunu Malakas šaurumā un Sebaranperai pilsētu Malakas pussalā; tās atdala  plats jūras šaurums un savieno divi tilti. Pēc politiskās iekārtas Pulaupinana ir viens no diviem Malaizijas štatiem (otrs ir Melaka), kas nav konstitucionālā monarhija; tās gubernatoru ieceļ Malaizijas prezidents.

Pulaupinana ir viena no Malaizijas attīstītākajām ekonomikām ar augstāko IKP uz vienu iedzīvotāju un tautas attīstības indeksu no visiem štatiem. Tā ieņem arī otro vietu starp štatiem vidējās algas ziņā. Pulaupinana ir Malaizijas vadošā eksportētāja ar gandrīz 119,57 miljardu ASV dolāru eksportu 2024. gadā, galvenokārt caur Penangas Starptautisko lidostu, kas ir arī otrā noslogotākā lidosta valstī pēc gaisa kuģu kustības.

 Vēsture 
Pulaupinanas kā atsevišķas administratīvās vienības vēsture aizsākās 1786. gadā, kad Kedahas sultāns Abdula Mukarrams Šahs apmaiņai pret militāro palīdzību nodeva Britu Austrumindijas kompānijai Pinanas salu, kur tā nodibināja Džordžtaunas tirdziecības apmetni, bet salu pārdēvēja par Velsas Prinča salu (Prince of Wales Island). 1791. gadā Kedahas sultāns ar militāra spēka palīdzību centās salu atgūt, bet cieta neveiksmi. Apmaiņā pret Lielbritānijas suverenitāti pār salu tika panākta vienošanās par ikgadēju maksājumu 6000 Spānijas dolāru apmērā. 1800. gadā Kedaha pārdeva daļu pussalas teritorijas iepretī Džordžtaunai, kur tika izveidota Velzlijas kolonija. Austrumindijas kompānija ieguva pastāvīgu suverenitāti gan pār Velsas Prinča salu, gan jauno kontinentālo teritoriju (kopēji dēvētu par Penangu), savukārt ikgadējais maksājums Kedahas sultānam tika palielināts līdz 10 000 Spānijas dolāru. Lielbritānijas valdība un pēc tam Malaizijas valdība saglabāja ikgadējos maksājumus Kedahai līdz 2018. gadam, kad Malaizijas federālā valdība palielināja summu par 10 miljoniem Malaizijas rūpiju gadā.

1805. gadā Penanga, līdzīgi kā Bombeja un Madrasa, kļuva par patstāvīgu Britu Indijas prezidenciju. 1826. gadā Džordžtauna kļuva par Šauruma apmetņu galvaspilsētu, kuru sastāvā Penanga palika līdz 1946. gadam. 1941. gada decembrī Penangu pēc vairākkārtējas gaisa bombardēšanas bez cīņas ieņēma Japānas karaspēks. Salu pārdēvēja par Todžo salu par godu Japānas premjerministram Hideki Todžo. Kara laikā Džordžtaunu vairākkārt bombardēja sabiedroto spēki. Pēc Japānas padošanās Džordžtauna bija pirmā Malajas pilsēta, ko atbrīvoja britu jūras kājnieki. Penanga atradās britu militārās administrācijas pārvaldē līdz 1946. gadam, kad tika likvidētas Šauruma apmetnes.

1946. gadā Penanga, līdzīgi kā Melaka, kļuva par Lielbritānijas kroņa koloniju Malajas Savienības sastāvā, bet 1948. gadā — par Malajas Federācijas daļu, kas 1957. ieguva neatkarību. 1963. gadā Pulaupinana kļuva par Malaizijas štatu.

 Ārējās saites 



Kategorija:Malaizijas administratīvais iedalījums