Ernests Elks-Elksnītis

Ernests Elks-Elksnītis (dzimis Elks , miris ) bija latviešu operdziedātājs (baritons), operu režisors, aktieris, mūzikas kritiķis un sabiedrisks darbinieks.

 Dzīvesgājums 
Dzimis  Cēsu apriņķa Taurenes pagasta Nēķena muižā. Mācījās Dzērbenes draudzes skolā, pēc tam, no 1894. līdz 1896. gadam, apguva pedagoģisko izglītību Vidzemes skolotāju seminārā Rīgā, tomēr studijas nepabeidza.

No 1896. līdz 1911. gadam bija Rīgas Latviešu biedrības teātra aktieris un korists. Šajā periodā dziedāja operešu uzvedumos, tostarp, Ministra lomā Rūdolfa Dellingera izrādē "Dons Cēzars" (1903), Agamemnona lomā Žaka Ofenbaha izrādē "Skaistā Helēna" (1905) un Doktora Falkes lomā Johana Štrausa II izrādē "Sikspārnis" (1911). Guva izcilus panākumus Susaņina lomā Mihaila Gļinkas operuzvedumā "Dzīvību priekš cara" (1903). Atveidojis daudzveidīgas raksturlomas dramatiskajos iestudējumos. Iestudējis operas un operetes: Franca fon Supē "Bokačo" (1908), K. M. Vēbera "Burvju strēlnieks" (1909), Johana Štrausa II "Čigānu barons" (1910, arī Homonoja lomā), Alberta Lorcinga "Undīne" (1911, arī Vēsavota lomā). No 1906. līdz 1908. gadam bija precējies ar Emīliju Simsoni, vēlāk plaši pazīstamo preses izdevumu "Jaunākās Ziņas" un "Atpūta" līdzizdevēju un redaktori.

No 1910. gada studēja dziedāšanas mākslu Rīgā un no 1911. līdz 1913. gadam — Briselē. Pēc mācībām strādāja kā pasniedzējs. No 1910. līdz 1915. gadam bija operteātra Latviešu opera solists, režisors un direktors. Latviešu operā iestudēja un titullomā dziedāja Antona Rubinšteina operu "Dēmons" (1914), kā arī Pjetro Maskanji operu "Zemnieka gods" (1915, arī — Alfio lomā).

1915. gadā devās bēgļu gaitās uz Krieviju un koncertēja latviešu bēgļu centros Sibīrijā. 1918. gadā bija Jekaterinburgas Latviešu biedrības un Urālu latviešu nacionālās padomes priekšsēdis, kur organizēja Troickas latviešu bataljona izveidi. Kā solists pārstāja uzstāties 1919. gadā.

Rīgā atgriezās 1920. gadā. Pēc atgriešanās Latvijā rakstīja kritikas preses izdevumos par operu izrādēm un rakstus par mūzikas iestudējumu režiju. Vēlāk strādāja kā Latvijas Bankas ierēdnis Alūksnē un Cēsīs. Pārstāvēja Latviju 1932. gada vasaras olimpisko spēļu mākslas sacensību mūzikas kategorijā.

Miris  Cēsīs. Apbedīts Cēsu Meža kapu luterāņu nodalījumā.

 Atsauces 

Kategorija:1878. gadā dzimušie
Kategorija:Cēsu novadā dzimušie
Kategorija:1940. gadā mirušie
Kategorija:Latviešu dziedātāji
Kategorija:Latvijas operdziedātāji
Kategorija:Latvijas mūziķi
Kategorija:1932. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Kategorija:Mākslas sacensību pārstāvji 1932. gada vasaras olimpiskajās spēlēs