Apollo (ASTP)

Apollo ASTP jeb Apollo CSM-111 bija ASV Nacionālās aeronautikas un kosmosa administrācijas (NASA) kosmosa kuģa Apollo pilotējams lidojums kopējā ASV un Padomju Savienības projektā Apollo–Soyuz Test Project. To orbītā palaida 1975. gada 15. jūlijā, un 17. jūlijā tas saslēdzās ar kosmosa kuģi Sojuz-19. Abu kuģu apkalpes kopā pavadīja divas dienas, un Apollo uz zemes atgriezās 24. jūlijā.

Šī misija bija pirmais kopīgais ASV un Padomju Savienības lidojums kosmosā. Tā galvenais mērķis bija simbolizēt abu lielvaru tolaik īstenoto starptautiskā saspīlējuma atslābuma politiku, un tas iezīmēja 1957. gadā aizsāktās kosmosa sacensības starp abām lielvarām beigas.

 Apkalpe 
 Kosmonauts  Pozīcija Lidojums pēc skaita Valsts, organizācija Tomass Stefords ↑↓ Komandieris 4. , NASA Venss Brends ↑↓ Komandmoduļa pilots 1. , NASA Donalds Sleitons ↑↓ Saslēgšanās moduļa pilots 1. , NASA

Dublieru apkalpe:
 Elans Bīns, komandieris
 Ronald Evans, komandmoduļa pilots
 Džeks Lūsma, saslēgšanās moduļa pilots

 Lidojuma gaita 
Apollo tika palaists  19:50:00 UTC ar nesējraķeti Saturn IB (SA-210) no Kenedija kosmosa centra starta laukuma LC-39B.
Tajā pašā dienā 12:20:00 UTC jau bija palaists PSRS kosmosa kuģis Sojuz-19.

17. jūlijā 16:09:09 UTC Apollo saslēdzās ar kosmosa kuģi Sojuz-19. Tuvošanās un saslēgšanās laikā Apollo bija "aktīvais" kuģis, bet Sojuz — "pasīvais".

Saslēgšanās modulis kalpoja kā slūžu kamera, jo Apollo komandmodulī bija skābekļa atmosfēra ar spiedienu 0,35 atm, bet Sojuz gaisa sastāvs un spiediens bija tāds kā uz Zemes.
Kad krievi Aleksejs Ļeonovs un Valērijs Kubasovs atvēra lūku, viņus saslēgšanās modulī gaidīja Tomass Stefords un Donalds Sleitons. Apkalpes locekļi rotācijas kārtībā pārvietojās starp abiem kosmosa kuģiem un veica eksperimentus. Misija ietvēra gan kopīgus, gan atsevišķus zinātniskos eksperimentus. Viņi apmainījās ar karogiem un dāvanām (tostarp koku sēklām, kas vēlāk tika iestādītas abās valstīs), parakstīja sertifikātus, apmeklēja viens otra kuģus, kopā ēda un sarunājās viens otra valodās.

19. jūlijā 12:03:20 UTC Sojuz-19 atvienojās no Apollo, un 12:33:39 UTC atkārtoti saslēdzās ar to. Šoreiz Sojuz bija "aktīvais" kuģis. Lūkas palika aizvērtas, un apkalpes nepārvietojās.

19. jūlijā 15:26:12 UTC Sojuz pēdējo reizi atvienojās no Apollo; abi kuģi bija pietauvoti kopumā 46 stundas un 47 minūtes.

Sojuz-19 nolaidās 21. jūlijā, bet Apollo palika orbītā līdz 24. jūlijam.
Apollo apkalpe vēl veica 23 dažādus zinātniskos eksperimentus, piemēram, Zemes novērošanu, eksperimentus daudzfunkcionālajā krāsnī, ekstremālo ultravioleto starojumu pētījumus, kristālu audzēšanu, hēlija spīduma eksperimentu, Doplera izsekošanas eksperimentu un ģeodinamikas eksperimentu.

24. jūlijā 21:18:24 UTC komandmodulis nolaidās Klusajā okeānā, 7,3 km no lidmašīnu bāzes kuģa USS New Orleans.
Kosmiskais lidojums ilga 9 dienas 1 stunda 28 minūtes.

Vienīgā nopietnā problēma radās Apollo kapsulas nolaišanās laikā, kad apkalpe nejauši tika pakļauta toksiskiem slāpekļa tetroksīda izgarojumiem, kas radās, kad reakcijas kontroles sistēmas (RKS) oksidētājs izplūda no kosmosa kuģa un iekļuva kabīnes gaisa ieplūdes atverē. RKS netīšām tika atstāta ieslēgta nolaišanās laikā, un ļoti toksisks slāpekļa tetroksīds tika iesūknēts komandmodulī, kad tas iesūca ārējo gaisu. Brends uz brīdi zaudēja samaņu, bet Stefords izņēma avārijas skābekļa maskas, uzlika vienu Brendam un vienu deva Sleitonam. Viņi divas nedēļas tika hospitalizēti Honolulu.

 Ārējās saites 

 Apollo-Soyuz Test Project Overview NASA
 ASTP spacefacts.de
 Apollo (ASTP) Mark Wade, Encyclopedia Astronautica
 Apollo 201, 202, 4 - 17 / Skylab 2, 3, 4 / ASTP (CSM) Gunter Dirk Krebs, Gunter's Space Page

Kategorija:Apollo programma