Jūras bruņurupuču virsdzimta

Jūras bruņurupuču virsdzimta (Chelonioidea) ir slēptkakla bruņurupuču apakškārtas rāpuļu virsdzimta, kas ietver visus mūsdienu jūras bruņurupučus – ūdenī dzīvojošus bruņurupučus, kas lielāko daļu dzīves pavada okeānos un jūrās un ir pilnībā pielāgoti jūras videi. Jūras bruņurupučus raksturo iegarens, hidrodinamisks ķermenis ar plakanām, spēcīgām pleznām, kas pielāgotas peldēšanai, kā arī samazināta spēja ievilkt galvu un ekstremitātes bruņā. Jūras bruņurupuču dzimtai raksturīgs raga plātnīšu segums uz karapaksa, savukārt ādaino bruņurupuču dzimtai ir elastīga, šķiedraina āda ar kaulainiem ieliktņiem. Visi jūras bruņurupuči elpo ar plaušām, bet spēj ilgstoši uzturēties zem ūdens, pateicoties elpošanas un asinsrites sistēmas adaptācijām, kā arī tiem ir attīstītas virsacu sāls dziedzeri, kas nodrošina osmoregulāciju sāļā vidē.

Šie dzīvnieki ir plaši izplatīti tropu un subtropu okeānos, veic tālas barošanās un vairošanās migrācijas, orientējoties arī pēc Zemes magnētiskā lauka. Barošanās stratēģijas ievērojami atšķiras starp sugām — no jūraszāļu un aļģu barības līdz moluskiem, vēžveidīgajiem un medūzām. Dzīves ciklā ietilpst jauno bruņurupuču peldošais posms jūras straumēs un pieaugušo barošanās posms piekrastes ūdeņos. Vairošanās notiek sauszemē, kad mātītes dēj olas smilšainās pludmalēs; vairumam sugu dzimumu nosaka inkubācijas temperatūra (temperatūras atkarīga dzimumu determinācija). Mūsdienās ir zināmas septiņas jūras bruņurupuču sugas, kas pieder pie divām dzimtām:
 , piemēram, zaļais jūras bruņurupucis (Chelonia mydas) un knābjainais jūrasbruņurupucis (Eretmochelys imbricata);
  ar vienīgo mūsdienu sugu, ādaino bruņurupuci (Dermochelys coriacea).

Jūras bruņurupuči ir ekoloģiski nozīmīga jūras ekosistēmu sastāvdaļa, taču daudzas sugas ir apdraudētas cilvēku darbības, piesārņojuma, klimata pārmaiņu un dzīvotņu zuduma dēļ.

 Sistemātika 



 dzimta: †
 dzimta: †
 dzimta: †

Ārējās saites