Pogroms

Pogroms (no  - ‘grautiņš’) ir vardarbīgi nemieri, kas tiek kūdīti ar mērķi noslepkavot vai padzīt etnisku vai reliģisku grupu. Šo terminu parasti lieto, lai apzīmētu uzbrukumus ebrejiem. Termins ienācis no krievu valodas, lai aprakstītu 19. gadsimta beigu un 20. gadsimta sākuma uzbrukumus ebrejiem Krievijas Impērijā (galvenokārt nometinājuma joslās). Retrospektīvi līdzīgus uzbrukumus ebrejiem, kas notikuši citā laikā un vietā, pārdēvēja par pogromiem. Mūsdienās šo terminu dažreiz izmanto, lai aprakstītu publiski sankcionētus uzbrukumus neebreju grupām. Pogroma izmēri var būt ļoti atšķirīgi, atkarībā no konkrētā incidenta, dažkārt to iznākums ir slaktiņš.

Pie nozīmīgākajiem pogromiem Krievijas Impērijā pieskaitāmi Odesas pogroms, Varšavas pogroms (1881), Kišiņevas pogroms (1903), Kijivas pogroms (1905) un Bjalistokas pogroms (1906). Pēc Krievijas Impērijas sabrukuma 1917. gadā Austrumeiropas varas cīņu laikā notika vairāki pogromi, tostarp Ļvivas pogroms (1918) un Kijivas pogroms (1919). Nozīmīgākais pogroms, kas notika nacistiskajā Vācijā, bija 1938. gada Kristāla nakts. Vismaz 91 ebrejs tika nogalināts, vēl trīsdesmit tūkstoši arestēti un pēc tam ieslodzīti koncentrācijas nometnēs, tūkstoš sinagogas tika nodedzinātas un vairāk nekā septiņi tūkstoši ebreju uzņēmumu tika iznīcināti vai bojāti. Bēdīgi slaveno Otrā pasaules kara pogromu vidū bija 1941. gada Farhuds Irākā, 1941. gada jūlija Jasi pogroms Rumānijā, kurā tika nogalināti vairāk nekā  ebreju, kā arī Jedvabnes pogroms Vācijas okupētajā Polijā. Pēc Otrā pasaules kara notikušo pogromu vidū bija 1945. gada Tripoles pogroms, 1946. gada Kelces pogroms, 1947. gada Alepo pogroms un 1955. gada Stambulas pogroms.

Šāda veida vardarbība notikusi arī pret citām etniskajām un reliģiskajām minoritātēm. Piemēri ir 1984. gada sikhu slaktiņš, kurā nogalināja 3000 sikhu, un 2002. gada Gudžaratas pogroms pret Indijas musulmaņiem.

 Atsauces 

 Arējās saites 

Kategorija:Genocīds
Kategorija:Vardarbība