Problēma ''valoda vai dialekts''

Problēma ''valoda vai dialekts'' ir viens no centrālajiem jautājumiem valodniecībā, kas saistīts ar noteiktas valodas variācijas statusa noteikšanu kā atsevišķai valodai vai kā kādas valodas dialektam.

 Valoda vai dialekts 
Saskaņā ar lingvistisko definīciju, valoda tiek uzskatīta par lielu un funkcionāli neatkarīgu valodas vienību, kam ir savs gramatikas un vārdu krājuma komplekts, kā arī rakstības sistēma, ja tāda pastāv. Dialekts ir valodas variants, kuru lieto noteiktā ģeogrāfiskā teritorijā vai noteiktas sociālās grupas vidū un atšķiras no standarta valodas vai citiem dialektiem tikai ar izrunu, gramatikas vai vārdu krājumu, taču lielākoties saglabā savstarpēju saprotamību ar valodu kopumā.

Valodas un dialekta definīcijas bieži vien nav viennozīmīgas, jo tās ir cieši saistītas ar sociālajiem, politiskajiem un kulturāliem faktoriem. No lingvistiskā viedokļa, jebkuram dialektam jābūt saprotamam visiem valodas runātājiem, bet daudziem dialektiem ir ļoti zems savstarpējās sapratnes līmenis. Tādēļ ļoti bieži tiek lietots ne-lingvistisks kritērijs — piemēram, politiskās identitātes, nacionālās piederības un vēsturiskie apstākļi, lai noteiktu, vai valodas variants ir valoda vai dialekts.

 "Valoda ir dialekts ar armiju un floti" 
Slavenais apgalvojums, ko lieto lingvisti, ir: "Valoda ir dialekts ar armiju un floti" (angļu "A language is a dialect with an army and navy"). Tas nozīmē, ka politiskais atbalsts un valsts institūcijas bieži vien nosaka, vai valodas variants tiek uzskatīts par atsevišķu valodu vai tikai par dialektu.

Serbu, horvātu, bosniešu un melnkalniešu valodas ir savstarpēji saprotamas un lingvistiski ļoti līdzīgas, tomēr tās tiek uzskatītas par atsevišķām valodām, jo politiskās un kulturālās atšķirības, kas attīstījušās kopš Dienvidslāvijas sabrukuma. Savukārt mandarīnu un kantoniešu valodas, kas lingvistiski ir ļoti līdzīgas, tiek uzskatītas par atsevišķām valodām tikai tāpēc, ka tās pieder pie dažādām kultūrām un politiskām vienībām (Ķīna un Honkonga).

 Ģeogrāfiskās un sociālās atšķirības 
Dialekti bieži atšķiras ģeogrāfiski un sociāli. Dialekti, kas tiek lietoti vienā valstī vai reģionā, var būt ļoti līdzīgi, taču atšķirības kļūst acīmredzamākas, ja runa ir par dažādiem kontinentiem vai sociāliem slāņiem.

 Dienviditālijas un Ziemeļitālijas dialekti ir ļoti atšķirīgi, bet tie tiek uzskatīti par vienu valodu, jo sociāli un politiski tās ir daļa no Itālijas valsts.
 Savukārt latviešu valodas dialekti (piem. latgaliešu valoda) tiek uzskatīti par vietējiem variantiem latviešu valodā, lai gan tiem ir ievērojamas fonētiskās un leksiskās atšķirības.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Valodniecība