Ukrainas saimniecība

Ukrainas saimniecība ir jauktā ekonomika ar ievērojamu lauksaimniecības, rūpniecības un pakalpojumu sektoru. Tā ir viena no lielākajām saimniecībām Austrumeiropā, lai gan pēdējās desmitgadēs to ir būtiski ietekmējuši politiski satricinājumi, militāri konflikti un strukturālās reformas.

 Vēsture 
Padomju Savienības laikā Ukrainas PSR bija viens no industriāli attīstītākajiem reģioniem ar spēcīgu smagās rūpniecības un lauksaimniecības sektoru. Pēc neatkarības iegūšanas 1991. gadā valsts saimniecība piedzīvoja pāreju no plānveidas uz tirgus ekonomiku. 1990. gados Ukraina piedzīvoja hiperinflāciju, ražošanas kritumu un masveida sociālekonomiskās problēmas.

2000. gadu sākumā saimniecība sāka augt, pateicoties strukturālām reformām, eksporta pieaugumam (īpaši metālu un lauksaimniecības produktu jomā) un ārvalstu investīcijām. Tomēr 2008.–2009. gada globālā finanšu krīze smagi skāra Ukrainu, izraisot IKP kritumu par vairāk nekā 15%.

 Mūsdienu attīstība 
Pēc 2014. gada Krimas aneksijas un kara sākuma Austrumukrainā valsts saimniecība saskārās ar vēl vienu būtisku krīzi. Valūtas devalvācija, investīciju aizplūde un tirdzniecības attiecību sarukums ar Krieviju noveda pie tālāka IKP samazinājuma. Tomēr Ukraina veica virkni strukturālu reformu, tostarp pensiju, banku sektora un enerģētikas reformas, kā arī saņēma atbalstu no Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) un Eiropas Savienības.

2022. gadā Krievijas pilna mēroga iebrukums Ukrainā izraisīja vēl nebijušu ekonomikas sabrukumu. Milzīgie postījumi infrastruktūrai, iedzīvotāju pārvietošana un okupēto teritoriju zaudējums būtiski ietekmēja ekonomisko aktivitāti. IKP samazinājās par aptuveni 30% 2022. gadā, kas ir viens no lielākajiem kritumiem pasaulē tajā gadā.

 Sektori 

 Lauksaimniecība 
Ukraina ir viena no pasaules lielākajām lauksaimniecības produktu eksportētājām, īpaši kviešu, kukurūzas un saulespuķu eļļas jomā. Lauksaimniecība veido aptuveni 10–15% no IKP un nodrošina darbu miljoniem cilvēku. Tā ir kritiski svarīga valsts eksporta un pārtikas drošības sastāvdaļa.

 Rūpniecība 
Tradicionāli Ukrainas rūpniecība ir koncentrēta uz smagās rūpniecības nozarēm, piemēram, metalurģiju, ķīmisko rūpniecību un kuģubūvi. Tomēr daudzi rūpniecības uzņēmumi atrodas karadarbības skartajos reģionos, kas ietekmē to darbību. Enerģētikas sektors arī ir svarīgs, tostarp atomelektrostacijas, ogles un hidroelektrostacijas.

Ukrainas aizsardzības rūpniecība ir organizēta ap valstij piederošo konglomerātu Ukroboronprom, kurā ietilpst vairāk nekā 130 uzņēmumu. Starp šiem uzņēmumiem ir gan padomju laika giganti, piemēram, ''Івченко-Прогрес'' aviācijas konstruktoru birojs, kas tika atvērts 1945. gadā, gan arī jaunāki uzņēmumi, piemēram, 90. gados izveidotais ''Форт''. Ukraina ir viens no desmit lielākajiem ieroču eksportētājiem pasaulē.

 Pakalpojumi un IT sektors 
Pēdējos gados īpaši strauji attīstās informācijas tehnoloģiju sektors. Ukraina kļuvusi par nozīmīgu IT ārpakalpojumu centru ar augsti kvalificētiem speciālistiem. Pakalpojumu sektors kopumā veido vairāk nekā pusi no IKP.

 Tirdzniecība un eksports 
Ukrainas galvenie tirdzniecības partneri ir Eiropas Savienības valstis, Ķīna un Turcija. Pēc 2014. gada ievērojami saruka tirdzniecība ar Krieviju, un valsts orientējās uz Rietumiem. Ukraina ir parakstījusi Asociācijas līgumu ar ES, kas ietver padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu.

 Galvenie eksporta produkti: lauksaimniecības produkti, metāli, ķīmiskās vielas, mašīnas un IT pakalpojumi.
 Galvenie importa produkti: energoresursi, mašīnas, transporta līdzekļi, ķīmiskās vielas.

 Enerģētika 
Ukrainai ir nozīmīgas energoresursu ražošanas jaudas, tostarp ogles, dabasgāze un kodolenerģija. Tomēr tā vēsturiski bija atkarīga no Krievijas piegādēm, īpaši gāzes. Pēdējos gados tiek attīstīti alternatīvi piegādes avoti un palielināta enerģētiskā neatkarība, tostarp investīcijas atjaunojamajos energoresursos.

 Investīcijas un reformu ceļš 
Investīciju vide joprojām ir sarežģīta, īpaši saistībā ar korupciju, tiesiskās sistēmas nestabilitāti un karu. Tomēr Ukraina turpina reformu kursu ar mērķi integrēties Eiropas ekonomiskajā telpā. Tiek attīstīti digitālie rīki, piemēram, e-pārvaldes platforma "Дiя", un veicināta caurspīdīga uzņēmējdarbība.

 Atsauces 

 Ārējās saites