Kazaņas ieņemšana

Kazaņas ieņemšana notika 1552. gada 2. oktobrī, kad Krievijas caristes karaspēks, Ivana IV (Bargā) vadībā, pēc ilgstoša aplenkuma iekaroja Kazaņas hanistes galvaspilsētu Kazaņu. Šī kauja bija daļa no Krievijas—Kazaņas kara, kas ilga vairākus gadu desmitus un noslēdzās ar Krievijas caristes paplašināšanos uz austrumiem.

 Priekšvēsture 
Kazaņas haniste, kas izveidojās pēc Zelta Ordas sabrukuma 15. gadsimtā, bija spēcīgs reģionālais spēks un bieži veica sirojumu uz Maskavijas teritorijām. Ivanam IV bija stratēģiska interese likvidēt šo draudu un paplašināt Krievijas hanistes ietekmi. 1547.—1548. gada un 1549.—1550. gada militārās kampaņas pret Kazaņu nedeva gaidītos rezultātus, taču 1551. gadā Krievijas hanistes karaspēks ieguva Sviažsku, kas kļuva par svarīgu atbalsta punktu nākamajam uzbrukumam.

 Aplenkums un ieņemšana 
1552. gada vasarā Ivans IV ar aptuveni 150 000 karavīru sāka militāro kampaņu pret Kazaņu. Krievijas hanistes armija, kas bija aprīkota ar moderniem lielgabaliem un aplenkuma tehniku, no trim pusēm ielenca pilsētu. Pēc vairākiem mēnešiem ilgas apšaudes, 30. septembrī krievu karaspēks izlauza pilsētas sienās vairākus caurumus, un 2. oktobrī notika galīgais uzbrukums. Pēc sīvām kaujām pilsēta tika ieņemta, un tās aizstāvji lielākoties iznīcināti vai sagūstīti.

 Sekas 
Kazaņas krišana iezīmēja Kazaņas hanistes iekļaušanu Krievijas hanistes sastāvā. Tas deva Maskavijai iespēju nostiprināt varu Volgas reģionā un turpināt paplašināšanos Sibīrijas virzienā. Ivans IV pavēlēja uzcelt vairākas krievu apmetnes reģionā un uzsāka plašu kristianizācijas un pārkrievošanas politiku. Kazaņas ieņemšana tiek uzskatīta par vienu no nozīmīgākajām uzvarām Krievijas vēsturē, kas veicināja valsts kļūšanu par lielvalsti.

 Ārējās saites 

Kategorija:Krievijas vēsture
Kategorija:Tatāri
Kategorija:Tatarstānas vēsture