Pasta sala

Pasta sala ir sala Jelgavā, Latvijā, kas atrodas Lielupes un Driksas upju satecē. Sala tiek izmantota kā publiskā atpūtas zona.

Pasta sala aptver 9 hektārus. Salā ierīkoti pastaigu un velo celiņi, bērnu rotaļu laukumi, āra trenažieri un atpūtas vietas. Salā regulāri notiek kultūras pasākumi, piemēram, Starptautiskajam Smilšu skulptūru festivālam, kas notiek kopš 2007. gada, un Starptautiskajam Ledus skulptūru festivālam, kas Pastā salā aizsākās 2015. gadā, kā arī dažādiem koncertiem un citiem pilsētas festivāliem. Papildus kultūras pasākumiem Pasta salā norisinās arī Tehnikas un inovāciju festivāls “Mehatrons”, kas veltīts tehnoloģijām un inženierzinātnēm. Ziemas mēnešos Pasta salā darbojas publiskā slidotava, savukārt vasarā tā tiek izmantota skrituļslidošanai. Salā atrodas arī peldvieta ar ģērbtuvēm.

 Vēsture 
Pasta sala agrāk bija neapdzīvota, tāpēc tai nebija oficiāla nosaukuma – to dēvēja vienkārši par salu. Agrāk par salu uzskatīja vietu, kur šobrīd izvietots stāvlaukums ar balto vāzi un tējas namiņš. Salas galā bija muitas punkts, kur mija zirgus, un pasta ēka. Laika gaitā, kad tika izbūvēta Rīgas iela un tilts pār Lielupi, Pasta sala tika pievienota Pils salai, jo viens no kanāliem, kas apjoza pili, tika aizbērts.

2014. gada augustā Pasta salā tika uzstādīti pirmie trīs metāla Mīlestības koki, kuros jaunlaulātie kāzu dienā var piestiprināt atslēgas, simboliski saslēdzot divu cilvēku dzīves kopā. 2018. gada 9. janvārī metālmākslinieks Aldis Sproģis uzdāvināja pilsētai vēl divus Mīlestības kokus, kuru veidošanā piedalījās visa viņa ģimene.

No 2024. gada 1. oktobra, pamatojoties uz pašvaldības saistošo noteikumu grozījumiem, Pasta salā ir atļauts uzturēties arī suņu saimniekiem ar saviem mājdzīvniekiem. Saskaņā ar noteikumiem suņiem jāatrodas pavadā, un saimniekiem ir pienākums savākt mājdzīvnieku ekskrementus, izmantojot tam paredzētās speciālās urnas, kas izvietotas salas teritorijā.

 Labiekārtošanas projekti 
No 2011. līdz 2015. gadam Pasta salā tika īstenoti vairāki apjomīgi labiekārtošanas darbi, ko finansēja Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF). Projekti "Pasta salas labiekārtošana un upju kā tūrisma un aktīvās atpūtas produkta veidošana Jelgavā" un "Vides izpratnes veicināšana Jelgavas un Šauļu pilsētās" ietvēra krastu nostiprināšanu, infrastruktūras izveidi, gājēju un veloceliņus, soliņus, apgaismojumu, labierīcības un pasākumu laukumus. Projekta rezultātā tika izveidota arī brīvdabas estrāde, kas šodien pazīstama kā brīvdabas koncertzāle "Mītava", bērnu rotaļu laukums un āra trenažieru laukums. Projekta mērķis bija labiekārtot Pasta salu kā daudzfunkcionālu atpūtas, kultūras un sabiedrisko aktivitāšu vietu, veidojot Lielupi un Driksu kā tūrisma un aktīvās atpūtas produktus, kā arī veicinot mūsdienīgas un pievilcīgas dzīves vides attīstību Jelgavas pilsētas centrā. Kopumā labiekārtošanā investēti vairāk nekā trīs miljoni eiro. Projekta autors bija arhitekts Vents Grietēns, kurš salu veidoja kā vienotu objektu ansamblī ar Mītavas tiltu pār Driksu, Čakstes bulvāra promenādi un pilsētas panorāmu, izmantojot dabīgos materiālus – koku, akmeni, smiltis, ūdeni un gaismu.

Pastaigu parkā izvietoti 14 koka soliņi ar akmens balstiem laivas formā. Salas tālākajā galā ierīkots trīslīmeņu skatu laukums, veidots no gabioniem un klāts ar klinkera bruģakmeni. Aiz estrādes paredzēta vieta smilšu skulptūru parkam ar aptuveni 50 000 kubikmetru lielu smilšu krātuvi, ko ziemā izmanto arī šļūkšanai. Pie tiltiņa pār kanālu, kas savieno Driksu un Lielupi, izvietots tējas namiņš.

 Ievērojamas vietas 
 Brīvdabas koncertzāle "Mītava"
 Gājēju tilts "Mītava"
 Jelgavas publiskā slidotava
 "Pasta salas peldvieta"
 Šamota skulptūru parks
 Tējas namiņš "Silva"

 Šamota skulptūru parks 
Šamota skulptūru parks ir mākslas parks Pasta salā, kur apskatāmas vairāk kā 20 šamota skulptūras. Tas ir vienīgais šamota skulptūru parks Latvijā. Parks tika izveidots 2013. gadā, kad mākslinieciskā vadītāja Aleksandra Djačenko vadībā norisinājās pirmais lielformāta šamota skulptūru simpozijs. Šamota skulptūras ir izgatavotas no īpaši karstumnoturīga materiāla, kas satur mālu un sīkas apdedzināta māla daļiņas. Kopš 2014. gada simpozijs ir ieguvis starptautisku raksturu. 

Simpozija māksliniecisko kvalitāti noteica starptautiski pazīstamā Latvijas keramiķa Pētera Martinsona piedalīšanās, kā arī Jelgavas keramiķu, tostarp Aleksandra Djačenko, Mārītes Djačenko un Ilzes Emses-Grīnbergas, darbs. Katru gadu simpozijam tiek izvēlēta jauna brīva tēma. Simpozija laikā mākslinieki veido savas skulptūras uz speciāli celtiem šamota ķieģeļu krāsnīm, un tās tiek apdedzinātas 1100 grādu temperatūrā.

+ Šamota skulptūru gada tēmasGadsTēmaSkulptūraAutori2014 KinoZvaigžņu putekļiA. Djačenko, M. DjačenkoLomu maiņaK. Vīnerte2015Pilsēta IzaugsmeiAtbalssA. Djačenko, M. DjačenkoVēja stabuleI. Emse – GrīnbergaMazā Prinča ceļšK. Vīnerte2016SaulgriežiUgunszemeK. DjačenkoNaktsvijoleI. Emse – GrīnbergaPretī sauleiK. Vīnerte2018Baltu dienaAttīstībaA. Djačenko, M. DjačenkoSaulesmeitaS. ĀbelīteMūsu jūraI. ŠliuželieneMantojumsV. Šliuželis2019Antīkā pasauleDzintara ceļšJ. LeimanisVariācija par Trojas zirguK. VīnerteAkantsI. ŠliuželieneIdejaV. Šliuželis2020Baltu ugunsNakts karalieneV. KurtinaitieneParadīzeA. RaudojaRitiE. TitāneUgunskrūmsA. Djačenko, M. Djačenko2021-2022Zīmes un nozīmesMadonna Vilius Šliuželis un Irēna Šliuželiene Totēms Nato Eristavi Trusīt, bēdz Ilze Emse-GrīnbergaUguns burtniecība Jānis Leimanis2023SasaukšanāsSadziedam(i) trīs māsiņas Ilze Emse-GrīnbergaTango Vilius Šliuželis un Irēna Šliuželiene Satikšanās zem jumta Tīna KaljusteKopā Una Mjurka 2024AnimaGars un māls Jānis LeimanisRasas svētki Vilius Šliuželis un Irēna ŠliuželieneDrako Ieva JurkaSkudras ceļš savas esības apzināšanā Guntis Svikulis

Šamota skulptūru simpozijs Jelgavā notiek kopš 2013. gada, un tā mākslinieciskā vadītājs līdz aiziešanai mūžībā bija mākslinieks Aleksandrs Djačenko (12.06.1949.–23.01.2021.). 2021. gadā, simpozija vadību pārņēma Jānis Leimanis. Lielformāta skulptūras radīja mākslinieki no Latvijas Ilze Emse-Grīnberga, Mārīte Margareta Djačenko kopā ar Kristīni Djačenko un Jānis Leimanis, ka arī lietuviešus tēlniekus Viļus Šļuzeļa un Irenas Šļuzelienes. No 2022. gada simpozija vadītāja ir māksliniece Ilze Emse-Grīnberga.

Iepriekšējos gados mākslinieki savu darbu tēmas saskaņoja ar smilšu skulptūru festivāla tēmu, bet 2021. gadā skulptūrās iekļauti dabas un folkloras motīvi, bet galvenais, ka tās radītas kā pateicība A. Djačenko.

 Peldvieta 

Pasta sala ir viena no divām oficiālajām peldvietām Jelgavā, kas izvietotas Lielupē. Oficiāli tika atklāta 2015. gadā. Tās atrašanās vieta ir Pasta sala 1, posmā no dzelzceļa tilta līdz Pilssalas ielai. Peldvieta ir aprīkota ar informācijas stendiem, tualetēm, atkritumu tvertnēm, ģērbtuves, soliņiem, laipu, glābšanas dienestu, velonovietni, volejbola laukumu un bērnu rotaļu laukumiem.

Peldvietas apsaimniekošanas un higiēnas prasības ir noteiktas Jelgavas pilsētas domes saistošajos noteikumos Nr.11-14 „Jelgavas pilsētas pašvaldības peldvietu lietošanas un apsaimniekošanas noteikumi” un Ministru kabineta noteikumos Nr. 692 „Peldvietas izveidošanas, uzturēšanas un ūdens kvalitātes pārvaldības kārtība”.

 Jelgavas publiskā slidotava 
Jelgavas publiskā slidotava ir pilsētas pārvaldīta ledus sporta un atpūtas objekts. Tā ir aprīkota ar daudzfunkcionālu segumu, kas nodrošina iespēju uzturēt ledus laukumu arī gada siltākajos mēnešos. Segums ļauj izmantot laukumu arī skrituļslidošanai, inline hokejam, florbolam un strītbolam.

Slidotavā pieejams inventāra nomas pakalpojums, kas ietver skrituļslidas un inline hokeja aprīkojumu, kā arī aprīkojumu citu sporta veidu nodarbībām. Slidotava tiek izmantota gan individuālai sportošanai, gan kolektīvu brīvā laika aktivitāšu organizēšanai. Tiek organizēti arī seansi ar hokeja nūjām. Kā svarīgs elements Jelgavas sporta infrastruktūrā, publiskā slidotava kalpo gan kā vieta brīvā laika pavadīšanai, gan kā platforma organizētu turnīru un citu pasākumu rīkošanai.

Jumta izbūve
2017. gada sākumā Jelgavas pašvaldība paziņoja par projektu, kura ietvaros plānots izbūvēt jumtu gan publiskajai slidotavai, gan estrādei. Projekta mērķis bija pagarināt slidošanas sezonu un uzlabot brīvdabas pasākumu norisi, nodrošinot papildu aizsardzību pret nelabvēlīgiem laikapstākļiem.
Pēc valsts budžeta līdzekļu piesaistes 850 000 eiro apmērā un pašvaldības līdzfinansējuma, tika izstrādātas abu objektu jumtu skices un izsludināts projektēšanas un būvniecības konkurss.  Jaunais jumts paredzēts tā, lai slidotava varētu darboties, ja arī ārā temperatūra sasniedz ap +5 °C Papildus slidotavai tiks integrētas sānsienas ziemeļu un ziemeļrietumu pusēs, kas nodrošinās aizsardzību pret spēcīgiem vējiem.

2018. gada nogalē tika uzsākta slidotavas jumta pamatu izbūve. Projektā paredzēts, ka jumta konstrukcija segs ne tikai slidotavu un blakus esošās dzesēšanas iekārtas, bet arī nodrošinās segtu pārvietojamo skatītāju tribīnu zonu ar apbūves platību aptuveni 1163,7 m², kas nodrošinās apmēram 100 skatītāju vietas. Tika veikti sagatavošanas darbi un uzsākta rakšana 86 urbpāļu izbūvei, pēc kā uzstādīja 23 monolīta betona stabveida kolonnas, uz kurām vēlāk montēja līmētās koksnes sijas ar metāla savienojumiem konstrukcijas. Jumts ir aprīkots ar caurspīdīgu tenta aizsargsegumu, lai pasargātu ledu no nokrišņiem un vēja. Kopumā pamatu izbūve ilga aptuveni četras nedēļas. 2018. gada 9. augustā slidotavas jumts tika nodots ekspluatācijā. 2018. gada 1. septembrī slidotava tika atvērta apmeklētājiem bez maksas, ar aicinājumu skrituļot un piedalīties dažādās aktivitātēs.

Slidotavas jumts būvniecībā izmantotas liekti līmētās koksnes konstrukcijas – tērauda elementi izmantoti vien savienojuma vietās un atsevišķās vietās kā palīgkonstrukcija jumta seguma stiprināšanai. Koka konstrukciju apjoms objektā sasniedz 112 kubikmetrus, bet tērauda detaļas – 11,33 tonnas. Līdz šim slidotavas darba laiku tieši ietekmēja laikapstākļi – saule, lietus un slapjš sniegs kausēja ledu, liedzot to izmantot slidotavas apmeklētājiem. Turklāt speciāls segums Mītavas tilta pusē slidotavu aizsargās no vēja, padarot slidošanu patīkamāku. 

Zemgales Olimpiskā centra projektu vadītāja menedžmenta jautājumos Evita Brakše norādīja, ka pirms ziemas sezonas veikta slidotavas saldēšanas iekārtas tehniskā apkope, kā arī atjaunots elektrības pieslēgums. Ledus liešana iespējama tikai pie noteiktas gaisa temperatūras – no +5 līdz +7 grādiem.

Slidotavas jumts ieguva balvu būvniecības konkursā. Apbalvošanas ceremonija norisinājās 7. martā Rīgā, kultūras pilī "Ziemeļblāzma", kur balva tika pasniegta objekta pasūtītājam – Jelgavas pilsētas pašvaldībai – un būvniekiem ar projektētājiem. Meža un koksnes produktu pētniecības institūta direktors Andrejs Domkins uzsver, ka koka konstrukciju izmantošana ne tikai tehniski uzlabo slidotavas funkcionalitāti, novēršot kondensāta rašanos uz ledus, bet arī rada patīkamu siltuma sajūtu apmeklētājiem.

 Tējas namiņš 
Tējas namiņš "Silva" atrodas pie tiltiņa pār kanālu, kas savieno Driksu un Lielupi, un ir privātuzņēmuma iniciatīva, kas nav saistīta ar pašvaldības īstenotajiem labiekārtošanas projektiem. Namiņš pirmo reizi minēts 2012. gada ziemā, kad arī uzsākta tā darbība. Būvniecībā izmantoti Latvijas materiāli – piemēram, siltināšanā izmantotas Jelgavas linu pārstrādes uzņēmuma "Larelini" pakulas, bet iekštelpas un interjers veidoti no vietējiem materiāliem. Pasta salas projekta autors arhitekts Vents Grietēns norādījis, ka namiņš ainaviski iederas salas vidē, kurā dominē dabīgie materiāli.

Ēstuvē pieejamas tējas, kafija, saldējums, kūkas un smalkmaizītes, kā arī nelielu karsto ēdienu izvēli. No namiņa paveras skats uz pilsētu, upi un upes strūklakām. Āra sēdvietas pieejamas visu gadu.

 Apbalvojumi 
2019. gadā konkursa «Ilgtspējība arhitektūrā, būvniecībā, dizainā» ietvaros Pasta sala ieguva 2. vietu nominācijā «Ilgtspējīgākā publiskā ārtelpa».
Jelgavas domes priekšsēdētājs Andris Rāviņš izteica gandarījumu par šo atzinību, norādot, ka Pasta sala ir radīta, lai pilsētas iedzīvotāji un viesi varētu izbaudīt atpūtas, kultūras un sporta iespējas Jelgavā.
Gunita Jansone, Biedrības «Building Design and Construction Council» vadītāja, uzsvēra, ka Pasta salas ilgtspējība un pārdomātā infrastruktūra padara to par ievērojamu pilsētas centru.

 Atsauces 

Kategorija:Latvijas salas