Ivars Bārdiņš

Ivars Bārdiņš (dzimis 1951. gada 9. novembrī) ir latviešu politiķis, ilggadējs uzņēmējs azartspēļu nozarē Latvijā un ārpus tās. Vairākus gadus dzīvojis un strādājis Zviedrijā. 1994.—1997. gadā bijis Rīgas domes deputāts. Vēlāk vairākkārt kandidējis arī citās Rīgas domes un Saeimas vēlēšanās, taču nesekmīgi. Ieņēmis padomes un valdes locekļa amatus vairākās nozīmīgās valsts akciju sabiedrībās. 2024. gadā darbojās kā politiskās partijas Latvijas Zemnieku savienība (LZS) Rīgas pilsētas nodaļas Vecbiedru departamenta pārstāvis, arī apvienības Zaļo un Zemnieku savienība (ZZS) biedrs.

 Dzīvesgājums 
Dzimis, audzis un mācījies Jūrmalā un Rīgā. Tēvs bijis fabrikas "Rīgas bekons" direktors, māte — ķīmiskās tīrītavas vadītāja.

 1970. gadi — 1992. gads 
Augstāko izglītību ieguvis Latvijas Valsts universitātē, ekonomikas specialitātē. No 1972. līdz 1984. gadam strādājis dažādās ēdināšanas iestādēs, sākotnēji kā zāles pārzinis un bārmenis, tostarp arī viesnīcā "Jūrmala" un restorānā "Jūras pērle", un vēlāk jau kļuvis par bāra īpašnieku sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumā "Jūrmalas tirdzniecības pārvalde". Darbošanās šajā nozarē ļāva Bārdiņam nopelnīt vairāk kā citiem strādniekiem Latvijas PSR.

1970. gados iepazinās un apprecējās ar zviedru izcelsmes latvieti. Uz Zviedriju no Latvijas PSR centās doties jau 1979. gadā, taču tas izdevās tikai 1984. gadā. Pa šo laiku attiecības jau bija sairušas, tādēl ar sievu izšķīrās. Taču Bārdiņam bija izveidojušās tuvas attiecības ar bijušās sievas tēvu, kas bija Latvijas Zemnieku savienības (LZS) vecbiedrs. Arī paša Bārdiņa tēvs un vectēvs bijuši LZS biedri. Tā nu arī Bārdiņš, vēl dzīvojot Zviedrijā, 1985. gadā iestājies partijā, to skaidrojot ar vēlmi satikt citus latviešus. Šajā laikā LZS Zviedrijā esot bijuši ap 60 biedru.

1984.—1985. gadā Bārdiņš mācījās Ostro pieaugušo ģimnāzijā, lai apgūtu zviedru valodu, un vēlāk arī Tirdzniecības augstskolā Gēteburgā, 1989. gadā iegūstot specializāciju viesnīcu menedžmentā un pārvaldē.

Paralēli viņš arī strādāja starptautiskā celtniecības materiālu ražošanas uzņēmuma "Tremco" meitassabiedrībā. Pēc paša vārdiem, darbs esot veicies un viņš izveidojis draudzīgas attiecības ar uzņēmuma ģenerāldirektoru, palīdzot viņam "pārstāvēt uzņēmuma produkciju" Padomju Savienības valstīs. Vēlāk uzņēmumā ieguvis 50% akciju. Vienlaikus 1988. gadā arī sācis darboties kā pārstāvis Padomju Savienības valstīs kādā ar azartspēļu nozari saistītā uzņēmumā.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas, sadarbībā ar partneriem no Zviedrijas, 1990. gada jūlijā Bārdiņš atvēra Latvijā pirmo kazino — viesnīcas "Rīga" pagrabā, Aspazijas bulvārī 22. Vienlaikus Bārdiņš Latvijā arī piedāvāja celtniecības pakalpojumus caur firmu "I.B.", kas uzvarēja tolaik uzvarēja vairākos konkursos par viesnīcu — kazino ēku rekonstrukciju, tostarp par viesnīcas "Rīga" rekonstrukciju, Latvijas — Zviedrijas viesnīcas "Metropole" rekonstrukciju, kā arī 1991. gadā par sadarbību ar Cēsu pilsētu, piedāvājot viesnīcas "Tērvete" atjaunošanu un kazino ierīkošanu viesnīcas pagrabā. 1991. gadā ar Austrijas kapitāla līdzdalību atvēra arī kazino "Doms" Vecrīgā, Tirgoņu ielā 5/7.

 1992. — 1997. gads 
Nedaudz vēlāk, 1992. gadā, pēc 8 Zviedrijā nodzīvotiem gadiem, Bārdiņš pārcēlās atpakaļ uz Latviju. 1992. gadā dibināja Zviedrijas — Latvijas kopuzņēmumu "Glitsa International AB" un kļuva par tā līdzīpašnieku un ģenerāldirektoru. Uzņēmums nodarbojās ar nesen atvērtā kazino pārvaldību (jurid. adrese: Aspazijas bulvāris 22, Rīga). 1995. gadā reģistrēja citu uzņēmumu "SIA Glitsa" (jurid. adrese: Stabu 21, Rīga), un 1996. gadā likvidēja "Glitsa International AB". Taču 2000. gadā ar šādu pašu nosaukumu "Glitsa International AB" tika reģistrēts uzņēmums Zviedrijā (jurid. adrese: Falun, SE-791 27). Šajā adresē toreiz un arī vēl 2024. gadā darbojas uzņēmums "Svenska Standardbolag AB", kas sniedz pakalpojumus t.s. čaulas uzņēmumu (angļu val.: shelf company) darījumos. Tāpat uzņēmums ar nosaukumu "Glitsa International AB" reģistrēts arī Ukrainā, un pastāv joprojām arī 2024. gadā. Uzņēmumam ir meitassabiedrība "Split" (ukraiņu: Спліт Українсько — Шведське ТОВ), kas 1992. gadā reģistrēta kā Ukrainas — Zviedrijas kopuzņēmums, un tas darbojas azarstpēļu nozarē. Kā pats Bārdiņš raksturoja savas uzņēmējdarbības aktivitātes 1994. gadā: "Latvijā man ir sava firma, nodarbojos arī ar Ukrainas — Zviedrijas kopuzņēmuma dibināšanu". 1996. gada Rīgas pilsētas valsts amatpersonu deklarācijā savu amatu uzņēmumā "Glitsa International AB" norādījis kā "eksporta — importa konsultants". Kā vēsta tā laika mediji, ar azartspēļu nozares pārstāvjiem kontaktus Bārdiņš nodibinājis ne vien Zviedrijā, bet arī Vācijā un Montekarlo. Tāpat līdzās darbības uzsākšanai Latvijā, sācis atvērt filiāles citās Padomju Savienības valstīs — Ukrainā, Krievijā, Azerbaidžānā un Gruzijā. Pēc medijos minētā, Bārdiņu noteiktās aprindās pat dēvē par "spēļu biznesa tēvu Latvijā".

Neilgi pēc pārcelšanās atpakaļ uz Latviju Bārdiņš uzsāka darbību LZS Vecbiedru nodaļā "kā vienkāršs ierindnieks". Taču jau 1993. gadā, un atkārtoti — arī 1994. un 1995. gadā Bārdiņš ievēlēts par LZS priekšsēdētāja vietnieku. 1996. gadā ievēlēts LZS valdē. Kā pats savulaik atzinis kādā intervijā, sākotnēji viņa galvenais uzdevums bija "sadabūt naudu partijas uzturēšanai", taču vēlāk savu lomu paplašināja arī partijas rekonstrukcijas funkcijā. 1994. gadā Bārdiņš bija viens no četriem lielākajiem ziedotājiem LZS vēlēšanu kampaņas vajadzībām.

Kandidēja uz deputāta vietu 5. Saeimas vēlēšanu ietvaros 1993. gadā, LZS sarakstā, Vidzemes vēlēšanu apgabalā, ar 22. numuru. Ievēlēts netika. Vēlētāju vērtējumā ieguva 925 plusus un 1989 svītrojumus. Savukārt 6. Saeimas vēlēšanās 1995. gadā nolēma nekandidēt pāris mēnešus iepriekš notikušā incidenta ar Ceļu policiju dēļ.

Tāpat Bārdiņš LZS sarakstā kandidēja arī uz Rīgas domes deputāta vietu 1994. gada Rīgas domes vēlēšanās. Rīgas domē tika ievēlēts, kā rezultātā no 1994-1997. gadam darbojās kā Rīgas domes deputāts. Šajā laikaposmā tika iecelts par Rīgas domes Īpašuma un privatizācijas komitejas priekšsēdētāja vietnieku, kā arī ievēlēts vairākās nozīmīgu valsts akciju sabiedrību (VAS) padomēs, tostarp 1995. gadā — "AS Rīgas centrāltirgus" padomē, un 1996. gadā — "VAS Valsts nekustamo īpašumu aģentūras" padomē. 1996. gada decembrī arī iecelts par tobrīd nule kā dibinātās bezpeļņas organizācijas "SIA Rīgai 800" direktoru, taču jau 1997. gadā no amata atsaukts — viņam piedēvēta gan zema aktivitāte, gan nepamatota iepirkuma budžeta izšķērdēšana, jo par kāda konkursa uzvarētājiem noteica zviedrus ar ne to lētāko piedāvājumu.

Bārdiņš kandidēja arī 2001. gada Rīgas domes vēlēšanās, LZS deputātu kandidātu sarakstā ar 11. numuru. Ievēlēts netika. Vēlētāju vērtējumā saņēmuma 67 plusus un 251 svītrojumus.

2003. gadā Bārdiņš kļuva par VAS "Centrālā reģiona ceļi" (vēlāk — VAS "Latvijas autoceļu uzturētājs") padomes locekli, kur darbojās vairākus gadus.

 2009. — 2022. gads 
Arī 2009. gada Rīgas domes vēlēšanās Bārdiņš kandidēja Zaļo un Zemnieku savienības (ZZS) deputātu kandidātu sarakstā, ar 15. numuru, taču netika ievēlēts. Vēlētāju vērtējumā saņēma 65 plusus un 341 svītrojumus.

2010. gadā līdz novembrim darbojās kā reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministres Dagnijas Staķes padomnieks. Taču pēc tam, kad 2010. gada novembrī satiksmes ministra amatā nonāca ZZS pārstāvis Uldis Augulis, Bārdiņš, kas līdz šim bija VAS "Latvijas Autoceļu uzturētājs" padomes loceklis, tika iecelts arī par valdes locekli. Tomēr jau 2011. gadā viņu atsauca no amata.

2014. gadā no ZZS saraksta kandidēja uz vietu Eiropas Parlamentā, taču ievēlēts netika.

2017. un 2018. gadā strādāja "VAS Latvijas Pasts" kā Īpašuma pārvaldes vadītāja vietnieks.

Bārdiņš kandidēja uz deputāta vietu arī 13. Saeimas vēlēšanās 2018. gadā un 14. Saeimas vēlēšanās 2022. gadā, taču neveiksmīgi.

Tāpat 2022. gadā Bārdiņš joprojām bija valdes loceklis un līdzīpašnieks Ukrainas uzņēmumā, kas darbojas azartspēļu nozarē — "Split Grup" (ukraiņu: ТОВ Спліт груп). Šī uzņēmuma citu līdzīpašnieku sarakstā ir vairāki Ukrainas pilsoņi, kā arī Krievijas pilsonis, kas darbojas arī citos šajā nozarē iesaistītos uzņēmumos. Tāpat Bārdiņš ieņēma valdes locekļa amatu arī Mārupes senioru biedrībā.

 Ziedojumi partijām 
Kopumā no 2004. līdz 2018. gadam partijām LZS un ZZS Bārdiņš ziedojis vairāk nekā 36 tūkstošus eiro. Vislielākās summas ziedojis tieši 2005. un 2008. gadā.

 Skandāli 
1990. gadā iesaistīts auto avārijā, kas izraisīta alkohola reibumā. Bārdiņam tika piespriests atlīdzināt zaudējumus avārijā cietušajam 90 tūkstošu kronu apmērā.

1995. gadā vēlreiz iesaistīts līdzīgā negadījumā — pieķerts stiprā alkohola reibumā pie stūres, izrādīja pretestību policistiem, kā arī viņa padotais piedāvāja kukuli policijai un žurnālistiem apmaiņā pret notikušā fakta "pazušanu". Vēlāk Bārdiņš iesniedza Ceļu policijai lūgumu skaidrot policistu rīcību, aizturot viņu un viņa zviedru partnerus, braucot uz viesnīcu "Rīga", tādējādi izraisot avārijas situāciju. Kā lūgumā minēja Bārdiņš, "šis gadījums ne tikai nes neslavu un apkauno mani personīgi, bet arī diskreditē Latvijas Zemnieku savienību un tās biedrus". Tikmēr LZS priekšsēdētāja vietnieks Jānis Kinna medijiem atbildējis, ka viņu rīcībā nav faktu par Bārdiņa pretlikumīgu darbību.

 Atsauces 

Kategorija:5. Saeimas deputāti
Kategorija:Rīgas domes deputāti
Kategorija:Latvijas Zemnieku savienības politiķi
Kategorija:1951. gadā dzimušie
Kategorija:Azartspēļu nozares uzņēmēji
Kategorija:Padomju laika bārmeņi
Kategorija:Latvijas Valsts universitātes absolventi