2025. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanas

2025. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanas notika . Domes vēlēja 42 pašvaldībās — 7 valstspilsētās un 35 novados. Vēlēšanas organizēja Centrālā vēlēšanu komisija. Vēlēšanās ievēlēja 731 deputātu.

 Kandidātu raksturojums 

 Dzimums, izglītība, pilsonība 
Vēlēšanās bija pieteikti 5929 kandidāti — 3636 (61,3%) vīrieši un 2293 (38,7%) sievietes 340 sarakstos. Augstākā izglītība bija 4149 (69,9%) kandidātiem, vidējā izglītība — 1628 (27,5%) kandidātiem, bet pamatizglītība — 152 (2,6%) kandidātiem. 5927 (99,8%) bija Latvijas Republikas pilsonība, sešiem kandidātiem — Vācijas pilsonība, trīs kandidātiem — Lielbritānijas pilsonība, pa diviem kandidātiem — ASV, Igaunijas vai Kanādas pilsonība. Vēlēšanās kandidēja arī pa vienam Austrālijas, Īrijas, un Somijas pilsonim.Centrālās vēlēšanu komisijas informācija. Pašvaldību vēlēšanas 2025

 Vecums 
33 jeb 0,6% kandidātiem bija 18 gadu, bet 23 jeb 0,4% kandidātiem — vairāk nekā 80 gadu. Vidējais kandidātu vecums bija 47,4 gadi. Plašākās vecumgrupas vēlēšanās — 41—50 gadu grupa 1551 (26,1%), 51—60 gadu grupa 1403 (23,7%) un 31—40 gadu grupa 1384 (23,3%). Jaunākais kandidāts bija 2007. gadā dzimušais, 18 gadus vecais Rīgas Valsts tehnikuma students Jevgenijs Voshodovs, kurš kandidēja Olaines novadā, bet vecākais kandidāts bija 1936. gadā dzimušais, 89 gadus vecais pensionārs Ilgaitis Prūsis, kurš kandidēja Jūrmalā.Centrālās vēlēšanu komisijas informācija. Pašvaldību vēlēšanas 2025 — Deputātu kandidātu alfabētiskais saraksts

 Tautība 
4792 (80,9%) kandidāti bija reģistrēti kā latvieši, 301 (5,1%) krievs, 56 (0,9%) poļi, 38 (0,6%) ukraiņi, 22 (0,4%) baltkrievi, 22 (0,4%) lietuvieši, 5 (0,1%) vācieši, 3 (0,1%) lībieši (līvi), kā arī 2 azerbaidžāņi, 2 ebreji, 2 gruzīni, 1 baškīrs, 1 igaunis, 1 laks, 1 moldāvs, 1 soms un 1 tatārs. 677 (11,5%) kandidāti savu tautību nenorādīja.

 Vēlēšanu norise 

 Balsošanas sistēma 
Latvijas Pašvaldības domes vēlēšanu likums nosaka, ka pašvaldības tiek ievēlētas vienlīdzīgās, tiešās, aizklātās, brīvās un proporcionālās vēlēšanās, piešķirot vietas partijām, kuras iegūst vismaz 5% balsu pēc Vebstera—Senlagē metodes. Vēlēšanas parasti notiek reizi četros gados, jūnija pirmajā sestdienā, bet Saeimai ir tiesības pieprasīt ārkārtas vēlēšanas. Ja notiek ārkārtas vēlēšanas un līdz iepriekšējās domes termiņa beigām ir vairāk par diviem mēnešiem, bet mazāk par diviem gadiem, tad domi ievēl uz pagarinātu laiku — līdz aiznākamajām noteiktajām pašvaldību vēlēšanām, savukārt ja ir vairāk par diviem gadiem, tad uz saīsinātu laiku — līdz nākamajām noteiktajām pašvaldību vēlēšanām.

Tiesības piedalīties pašvaldību vēlēšanās bija Latvijas un citu Eiropas Savienības (ES) dalībvalstu pilsoņiem, sākot no 18 gadu vecuma, kuriem ir reģistrēta dzīvesvieta attiecīgajā administratīvajā teritorijā 90 dienas pirms vēlēšanu dienas, vai kuriem attiecīgajā administratīvajā teritorijā pieder nekustamais īpašums. Lai apliecinātu vēlētāja identitāti bija jānorāda derīga ES pilsoņa pase vai personas apliecība (eID karte).

 Jaunie vēlēšanu biļeteni 
Sākot ar 2025. gada pašvaldību vēlēšanām tika nomainīts vēlēšanu biļetenu izskats un balsošanas kārtība. Līdzšinējo biļetenu vietā, kur par attiecīgo kandidātu varēji ievilkt "+" vai to izsvītrot, bija biļeteni, kur pie attiecīgā kandidāta bija divas ailītes — "par" un "pret". Ja kādu kandidātu vēlētājs īpaši atbalsta, bija jāizdara atzīme "par" ailītē (tas var būt krustiņš, ķeksītis, aizkrāsojums), bet, ja kādu neatbalsta, — jāatzīmē "pret" ailīte. Vēlēšanu aploksnē varēja ielikt arī negrozītu biļetenu.

 Balsu skaitīšana 
Pēc vēlēšanu iecirkņu slēgšanas, uzsākot balsu skaitīšanu, radās problēmas biļetenu skenēšanas sistēmā un balsis nācās skaitīt ar rokām. 9. jūnijā Viedās administrācijas un reģionālās attīstības ministre Inga Bērziņa no pienākumu pildīšanas atstādināja par vēlēšanu sistēmu atbildīgo Valsts digitālās attīstības aģentūras direktoru Jorenu Liopu. 11. jūnijā, uzņemoties atbildību par problēmām ar vēlēšanu norisi atbalstošajiem informācijas tehnoloģiju risinājumiem, no amata atkāpās arī pati ministre I. Bērziņa. Tajā pašā dienā Centrālās vēlēšanu komisijas (CVK) vadītāja Kristīne Saulīte paziņoja, ka nākamajā dienā atkāpsies no amata.

 Ievēlējamo deputātu skaits 
 Skaits Valstspilsēta/novads Komentāri60 Rīga23 Ogres novads Novados ar vairāk nekā 60 000 iedzīvotāju19 Bauskas novads, Cēsu novads, Dienvidkurzemes novads, Jelgavas novads, Jēkabpils novads, Ķekavas novads, Madonas novads, Mārupes novads, Ropažu novads, Siguldas novads, Talsu novads, Tukuma novads, Valmieras novads Novados ar vairāk nekā 30 001, bet mazāk nekā 60 000 iedzīvotāju15 Daugavpils, Jelgava, Jūrmala, Liepāja, Ādažu novads, Aizkraukles novads, Alūksnes novads, Augšdaugavas novads, Balvu novads, Dobeles novads, Gulbenes novads, Krāslavas novads, Kuldīgas novads, Limbažu novads, Līvānu novads, Ludzas novads, Olaines novads, Preiļu novads, Rēzeknes novads, Salaspils novads, Saldus novads, Saulkrastu novads, Smiltenes novads, Valkas novads, Ventspils novads Novados ar mazāk nekā 30 000 iedzīvotāju un valstspilsētās ar vairāk nekā 50 000 iedzīvotāju, izņemot Rīgu13 Rēzekne, Ventspils Valstspilsētās ar mazāk nekā 50 000 iedzīvotāju

 Rezultāti 

Vēlētāju aktivitāteLatvijas vēlēšanu apgabaliReģistrēto vēlētāju skaits(balsstiesīgie)Nobalsojušie% no balsstiesīgajiemDerīgās zīmes% no nobalsojušajiemKurzemes vēlēšanu apgabals 177 150  74 917  42,29%  74 163  99,07%Latgales vēlēšanu apgabals 188 123  77 657  41,28%  76 875  99,08%Vidzemes vēlēšanu apgabals 400 462  192 101  47,97%  190 312  99,18%Zemgales vēlēšanu apgabals 202 318  88 237  43,61%  87 431  99,14%Rīgas vēlēšanu apgabals 409 130  213 955  52,30%  212 103  99,32%Kopā 1 377 183  646 867  46,97%  640 884  99,20%

 Novados neietilpstošās valstspilsētas 
 Pašvaldība  Uzvarētāji  2. vieta  3. vieta  Ats. Partija  Balsis  %  Partija  Balsis  %  Partija  Balsis  % Daugavpils  Sarauj, Latgale!  15 879  68,25%   Latvijas attīstībai  1601  6,88%  Latvija pirmajā vietā, Latgales partija  1119  4,81% Centrālās vēlēšanu komisijas informācija. Pašvaldību vēlēšanu 2025 rezultāti Jelgava  ZZS  3440  18,97%   Suverēnā vara, Apvienība Jaunlatvieši  3357  18,51%  Jaunā Vienotība  1946  10,73%  Jūrmala  Latvijas Zaļā partija  6771  35,31%   Nacionālā apvienība  4296  22,40%  ZZS  2351  12,26%  Liepāja  Liepājas partija  9144  45,74%   Latvijas Reģionu apvienība  4050  20,25%  Nacionālā apvienība  1854  9,27%  Rēzekne  Latvija pirmajā vietā, Kopā Latvijai  5139  50,54%   Nacionālā apvienība, Jaunā Vienotība, Latvijas attīstībai  1789  17,59%  Latvijas Zaļā partija, Latvijas Reģionu apvienība, Jaunā konservatīvā partija  1211  11,91%  Rīga  Latvija pirmajā vietā  38 793  18,16%   Progresīvie  35 497  16,62%  Nacionālā apvienība  30 328  14,20%  Ventspils  Latvijai un Ventspilij  4355  47,14%   Nacionālā apvienība  1558  16,86%  Apvienotais saraksts  1467  15,88% 

 Novadi 
 Pašvaldība  Uzvarētāji  2. vieta  3. vieta  Ats. Partija  Balsis  %  Partija  Balsis  %  Partija  Balsis  % Aizkraukles novads  Latvijas attīstībai, Vidzemes partija  3260  37,36%   Nacionālā apvienība  2497  28,62%  Jaunā Vienotība  1231  14,11%  Alūksnes novads  ZZS  1299  23,96%   Nacionālā apvienība  1221  22,52%  Jaunā Vienotība  1092  20,14%  Augšdaugavas novads  Daugavpils novada partija  1893  29,75%   Sarauj, Latgale!  1645  25,86%  Latgales partija  1457  22,90%  Ādažu novads  Latvijas Reģionu apvienība  3124  35,39%   ZZS  1385  15,69%  Nacionālā apvienība, Jaunā konservatīvā partija  1309  14,83%  Balvu novads  Latgales partija  1909  27,41%   Latvijas Zaļā partija  1490  21,39%  ZZS  1042  14,96%  Bauskas novads  Nacionālā apvienība  4297  33,69%   Jaunā Vienotība  2042  16,01%  Latvijas attīstībai  1821  14,27%  Cēsu novads  Jaunā Vienotība  6826  43,27%   ZZS, Latvijas attīstībai, Vidzemes partija, Latvijas Zaļā partija  5025  31,86%  Nacionālā apvienība  1472  9,33%  Dienvidkurzemes novads  ZZS  2985  24,84%   Nacionālā apvienība  2977  24,78%  Jaunā Vienotība  2461  20,48%  Dobeles novads  Latvijas Zemnieku savienība  3113  34,10%   Latvijas Zaļā partija  2362  25,87%  Nacionālā apvienība  2166  23,73%  Gulbenes novads  Latvijas attīstībai  2180  35,79%   ZZS  1193  19,58%  Latvijas Reģionu apvienība  926  15,20%  Jelgavas novads  ZZS  3030  29,05%   Nacionālā apvienība  1335  12,80%  Latvijas Reģionu apvienība  1225  11,74%  Jēkabpils novads  Latvijas Zaļā partija  4008  29,15%   Latvijas Reģionu apvienība, Jaunā konservatīvā partija, Jaunā Vienotība  2165  15,74%  Latvija pirmajā vietā  1898  13,80%  Krāslavas novads  ZZS  2371  41,41%   Sarauj, Latgale!  1157  20,21%  Jaunā konservatīvā partija, Progresīvie  681  11,89%  Kuldīgas novads  Kuldīgas novadam  4597  52,80%   Nacionālā apvienība  1144  13,14%  ZZS  1287  14,78%  Ķekavas novads  Jaunā Vienotība  3112  26,51%   Latvijas attīstībai, Izaugsme  2125  18,10%  Latvijas Reģionu apvienība  1301  11,10%  Limbažu novads  Latvijas Reģionu apvienība  4459  43,29%   Vidzemes partija  2594  25,18%  ZZS  1109  10,76%  Līvānu novads  Jaunā konservatīvā partija  1320  34,69%   Latvijas attīstībai, Nacionālā apvienība, Jaunā Vienotība  1009  26,51%  Latvijas Zaļā partija  727  19,10%  Ludzas novads  ZZS  2610  39,31%   Latgales partija  1574  23,70%  Latvija pirmajā vietā  983  14,80%  Madonas novads  ZZS, Latvijas Reģionu apvienība  5321  47,62%   Latvijas attīstībai, Izaugsme  3459  30,96%  Nacionālā apvienība  1460  13,06%  Mārupes novads  Latvijas attīstībai  3828  29,41%   Latvijas Reģionu apvienība  2717  20,88%  Latvijas Zaļā partija  1817  13,96%  Ogres novads  Nacionālā apvienība/LZS/LZP  10 477  46,09%   Latvijas Reģionu apvienība  3629  15,96%  Kustība Par!, Jaunā konservatīvā partija  2438  10,72%  Olaines novads  LSDSP  2277  40,54%   Latvijas attīstībai  1666  29,66%  Suverēnā vara, Apvienība Jaunlatvieši  905  16,11%  Preiļu novads  Latgales partija, Jaunā Vienotība, Latvijas attīstībai  3190  48,97%   Latvijas Reģionu apvienība, Progresīvie  1303  20,00%  ZZS  685  10,51%  Rēzeknes novads  Jaunā Vienotība, Kustība Par!, Latgales partija, Jaunā konservatīvā partija  1412  17,32%   Kopā Latvijai  1236  15,16%  ZZS  986  12,09%  Ropažu novads  Latvijas attīstībai, Nacionālā apvienība  3966  34,19%   Apvienotais saraksts  1996  17,57%  Jaunā Vienotība, Progresīvie  1768  15,56%  Salaspils novads  Jaunā Vienotība  2411  34,45%   Nacionālā apvienība, ZZS  1700  24,29%  Latvijas Zaļā partija  939  13,42%  Saldus novads  Latvijas Zaļā partija  3605  37,69%   Saldus novadam  3302  34,52%  Nacionālā apvienība  902  9,43%  Saulkrastu novads  Latvijas Reģionu apvienība  1532  41,07%   Nacionālā apvienība  1092  29,27%  Platforma 21  331  8,87%  Siguldas novads  Nacionālā apvienība, Latvijas Reģionu apvienība, Vidzemes partija, Jaunā konservatīvā partija  4052  33,07%   Latvijas Zemnieku savienība, Latvijas Zaļā partija  3123  25,49%  Siguldas novada partija  2661  21,72%  Smiltenes novads  Nacionālā apvienība  1770  27,00%   Jaunā Vienotība  1522  23,22%  Latvijas Zaļā partija  1250  19,07%  Talsu novads  Talsu novada attīstībai, Latvijas attīstībai  3424  28,63%   Jaunā Vienotība  1635  13,67%  Nacionālā apvienība  1631  13,64%  Tukuma novads  Latvijas Reģionu apvienība  7004  45,83%   Tukuma pilsētai un novadam  2872  18,79%  Nacionālā apvienība  1852  12,12%  Valkas novads  Vidzemes partija  1807  60,17%   Latvijas attīstībai, Latvijas Zemnieku savienība  692  23,04%  Progresīvie  219  7,29%  Valmieras novads  Valmierai un Vidzemei  11 664  64,30%   Nacionālā apvienība  2856  15,74%  ZZS  1626  8,96%  Ventspils novads  Latvijas Reģionu apvienība  1333  39,75%   ZZS  1004  29,60%  Nacionālā apvienība  930  27,42% 

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 CVK informācija par vēlēšanām
 Rīks sarakstu programmu salīdzināšanai

Pašvaldību vēlēšanas
Kategorija:2025. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanas