Šokolādes saldējums

Šokolādes saldējums ir saldējums ar dabīgu vai mākslīgu šokolādes aromatizētāju. Būdama viena no senākajām saldējuma garšām, tā ir arī viena no pasaulē populārākajām. Lai gan visbiežāk to pārdod atsevišķi, šokolāde ir arī pamats daudzām citām saldējuma papildus garšām.

 Vēsture 
Agrākās zināmās saldētas šokolādes receptes tika publicētas Itālijā 1693. gadā Antonio Latini Neapolē izdotā grāmatā Mūsdienu saimniecības pārzinis. Šokolāde bija viena no pirmajām saldējuma garšām, kas tika radīta vēl pirms vaniļas, un tādi tolaik plaši izplatīti dzērieni kā karstā šokolāde, kafija un tēja bija pirmie pārtikas produkti, kas tika pārvērsti saldētos desertos. Karstā šokolāde bija kļuvusi par iecienītu dzērienu septiņpadsmitā gadsimta Eiropā līdzās kafijai un tējai, un visi trīs dzērieni tika izmantoti dažādu desertu pagatavošanai. Latini uz šokolādes dzēriena pamata izstrādāja divas ledus receptes, kuras abas saturēja tikai šokolādi un cukuru. 1775. gadā itāļu ārsts Filipo Baldini uzrakstīja traktātu ar nosaukumu , kurā viņš ieteica šokolādes saldējumu kā līdzekli pret dažādām slimībām, tostarp podagru un cingu.

Pirmā saldējuma reklāma Amerikā sākās Ņujorkā 1777. gada 12. maijā, kad Filips Lenci paziņoja, ka viņa saldējums ir dabūjams "gandrīz katru dienu". Līdz 1800. gadam saldējums vēl bija rets un eksotisks deserts, ko galvenokārt baudīja elite. Ap šo laiku ražošanai izveidoja aptuveni 1800 izolētu ledus pagrabu, un drīz vien saldējuma ražošana kļuva par attīstītu nozari Amerikā.

 Ražošana 
Šokolādes saldējumu mūsdienās parasti gatavo, sajaucot kakao pulveri un olas, krējumu, vaniļu un cukuru, ko izmanto arī vaniļas saldējuma pagatavošanai. Dažreiz šokolādes šķidrumu izmanto papildus kakao pulverim vai izmanto tikai šokolādes garšas radīšanai.  Kakao pulveris piešķir šokolādes saldējumam brūnu krāsu, un parasti tam nepievieno citas krāsvielas.

Codex Alimentarius, kas nodrošina starptautisku pārtikas standartu kopumu, nosaka, ka šokolādes saldējuma garšai ir jābūt no beztauku kakao cietvielām, kurām jāsastāda vismaz 2,0–2,5% no maisījuma svara. ASV Federālo noteikumu kodekss atļauj samazināt piena tauku saturu un kopējo piena sausnes saturu līdz 2,5 reizes vairāk nekā kakao cietvielu svaru, lai ņemtu vērā papildu saldinātāju izmantošanu.

Šokolādes saldējuma minimālais tauku saturs gan Kanādā, gan ASV ir 8%, neatkarīgi no šokolādes saldinātāja daudzuma receptē.

 Pieejamība 
Šokolādes saldējums tiek pārdots ēdināšanas vietās, uz ielām un veikalos. Īpaši saldējuma saloni specializējas tikai saldējuma pārdošanā. Šokolāde ir viena no populārākajām saldējuma garšām Amerikas Savienotajās Valstīs un 2013. gadā bija otrajā vietā aiz vaniļas.

 Garšu veidi 
Šokolādi izmanto arī, lai papildinātu citas saldējuma garšas. Piemēram, šokolādes skaidiņas var piejaukt vaniļas vai piparmētru saldējumam. Tāpat šokolādes saldējumu izmanto kompleksos saldējumos un produktos, kā Neapoles saldējumā - kopā sasaldētām vaniļas, šokolādes un zemeņu saldējuma kārtām - vai banāna šķēluma (Banana split) franču versijā, kurā gareniski pārgrieztā banānā ievieto trīs kausiņus ar vaniļas, šokolādes un reizēm zemeņu saldējumu, pēc tam pievienojot tiem šokolādi, putukrējumu un mandeļu pārslas.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Šokolāde
Kategorija:Saldējums