Mākslīgā intelekta aukstais karš

Termins "Mākslīgā intelekta aukstais karš" attiecas uz pieaugošo ģeopolitisko sacensību starp valstīm, īpaši ASV un Ķīnu, par dominēšanu mākslīgā intelekta (MI) tehnoloģiju attīstībā un pielietošanā. Šī sacensība bieži tiek salīdzināta ar Auksto karu (1947—1991) starp ASV un Padomju Savienību, kur abas lielvaras sacentās par tehnoloģisko, militāro un ideoloģisko pārākumu bez tiešas militāras konfrontācijas.

ASV un Ķīna ir divas lielākās MI attīstības varas. Pēc Stanford AI Index 2023 datiem, Ķīna publiskojusi vairāk zinātnisku rakstu par MI nekā ASV, bet ASV vēl joprojām ir vadībā inovāciju un kvalitātes ziņā. MI ir kritisks ekonomiskās izaugsmes faktors. Pēc PwC prognozēm, līdz 2030. gadam MI varētu pievienot 15,7 triljonus USD globālajai ekonomikai, un valstis, kas dominē MI jomā, kontrolēs lielu daļu no šīs vērtības.

Hemants Taneja un Farīds Zakarija uzskata, ka mākslīgā intelekta aukstais karš ir jaunās pasaules ģeopolitiskās kārtības vēstnesis. Šī jaunā pasaules kārtība ir atkāpšanās no vienpolārās sistēmas, kurā dominē ASV. To raksturo divu paralēlu digitālo ekosistēmu pastāvēšana, kuras pārvalda Ķīna un ASV. Lai gūtu panākumus, valstīm, kas sevi uzskata par demokrātiskām valstīm, ir jāpielāgo savas tehnoloģiskās ekosistēmas ASV ekosistēmai procesā, ko dēvē par reglobalizāciju.

 Termina izcelsme 
Termins "mākslīgā intelekta aukstais karš" pirmo reizi parādījās 2018. gadā Nikolasa Tompsona (Nicholas Thompson) un Īana Bremera (Ian Bremmer) rakstā žurnālā Wired. Abi autori AI aukstā kara naratīva rašanos saista ar 2017. gadu, kad Ķīna publicēja savu AI attīstības plānu, kas ietvēra stratēģiju, kuras mērķis bija līdz 2030. gadam kļūt par pasaules līderi mākslīgā intelekta jomā. Lai gan autori atzīst, ka Ķīna izmanto mākslīgo intelektu, lai stiprinātu savu autoritāro varu, viņi brīdina par riskiem, kas ASV draud, iesaistoties AI aukstā kara stratēģijā. Tompsons un Bremmers drīzāk iestājas par tehnoloģisko sadarbību starp ASV un Ķīnu, lai veicinātu globālus standartus privātuma un ētiskas mākslīgā intelekta izmantošanas jomā.

Neilgi pēc raksta publicēšanas žurnālā Wired bijušais ASV finanšu ministrs Henks Polsons (Hank Paulson) runāja par “ekonomiskā dzelzs priekškara” rašanos starp ASV un Ķīnu, tādējādi pastiprinot jauno AI aukstā kara naratīvu.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Mākslīgais intelekts
Kategorija:Ģeopolitika