Bangora (Velsa)

Bangora (, ) ir katedrāles lielpilsēta Velsā, Guinezas grāfistas lielākā apdzīvotā vieta un Velsas senākā apdzīvotā vieta ar lielpilsētas statusu. Atrodas Velsas ziemeļrietumos pie Menai šauruma ziemeļu ieejas  no Velsas galvaspilsētas Kārdifas un  no valsts galvaspilsētas Londonas. Nozīmīgs tūrisma centrs.

 Vēsture 
Pilsētas pirmsākumi ir 6. gadsimta sākumā dibinātais Svētā Deiniola klosteris. 546. gadā klostera vietā tika iesvētīta Bangoras katedrāle. Klosteris un katedrāle tika nopostīti 634. gadā un 1073. gadā. Mūsdienu katedrāles senākā daļa būvēta bīskapa Dāvida (1120—1139) laikā, bet katedrāli 1211. gadā nopostīja karaļa Džona karaspēks. Mūsdienu viedolā katedrāle atjaunota 1532. gadā.

Līdz 18. gadsimta sākumam Bangora bija mazs miestiņš, kurā atradās viena no valsts senākajām bīskapijām. 1718. gadā caur Bangoru izveidoja pasta ceļu Londonas uz Dublinu. Bangoras attīstību vēl vairāk veicināja dabīgā šīfera ieguve netālajā Betesdā, ko 1770. gados uzsāka uzņēmējs Ričards Penants, tam kļūstot par vienu no lielākajiem šīfera karjeriem pasaulē. 1826. gadā Bangora ar tiltu tika savienota ar Englsi salu šauruma pretējā krastā, bet 1848. gadā Bangora tika savienota ar dzelzceļu. Vēlāk pilsētā attīstījās kuģubūve un tūrisms — 1896. gadā atklāts  garais Gartas jūras mols. 1884. gadā atklāta Bangoras universitāte. Otrā pasaules kara laikā uz Bangoru tika evakuēta daļa no BBC infrastruktūras un vēl mūsdienās šeit ir BBC centrs, kas veido Velsai paredzēto saturu.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Velsas pilsētas