Lunar Trailblazer

Lunar Trailblazer bija ASV Nacionālās aeronautikas un kosmosa administrācijas (NASA) Mēness orbitālais aparāts. Tas bija NASA planētu pētniecības programmas SIMPLEx daļa. Tam bija paredzēts noteikt un kartēt ūdeni uz Mēness virsmas, lai noteiktu, kā tā forma, daudzums un atrašanās vieta ir saistīta ar ģeoloģiju. Tā uzdevums bija palīdzēt izprast Mēness ūdeni un ūdens ciklu Mēnesī.

Kosmiskais aparāts tika palaists 2025. gada 27. februārī, bet tam radās energosistēmas problēmas, un tika zaudēti sakari ar zondi.

Projektu pārvaldīja NASA Reaktīvās kustības laboratorija (JET), un zinātniskos pētījumus vadīja Kalifornijas Tehnoloģiju institūts. Kosmisko aparātu izgatavoja uzņēmums Lockheed Martin.
Lunar Trailblazer palaišanas izmaksas visā tās darbības laikā (līdz 2027. gadam) bija plānotas aptuveni 89 miljoni ASV dolāru.

 Derīgā krava 
Orbitālajā aparātā bija izvietotas divas NASA kravas, kuru kopējā masa ir 20 kg:
 HVM³ (High Resolution Volatiles and Minerals Moon Mapper), īsviļņu infrasarkano staru attēlu spektrometrs, kas balstīts uz Indijas Mēness zondē Chandrayaan-1 izmantoto M³ (Moon Mineralogy Mapper) instrumenta konstrukciju, kurš bija viens no instrumentiem, kas pirmais atklāja hidratācijas pierādījumus Saules izgaismotos Mēness reģionos. HVM³ spektrālais diapazons ir no 0,6 līdz 3,6 mikroniem — tas ir paredzēts darbam ar augstu jutību (10 nm izšķirtspēja) tieši ūdens galvenā infrasarkanās gaismas viļņu garuma apgabala centrā (no 2,5 līdz 3,5 mikroniem) ar pietiekami augstu spektrālo izšķirtspēju, lai varētu atšķirt ūdens formas. Katrs HVM³ attēla pikselis aptvers 50 — 90 metrus Mēness virsmas. Instrumentu izgatavoja Reaktīvās kustības laboratorija (JET).
 LTM (Lunar Thermal Mapper — "Mēness termālais kartētājs"), ar vienpadsmit šauriem kanāliem no septiņiem līdz desmit mikroniem un izšķirtspēju, kas ir mazāka par 0,5 mikroniem, tas iegūst multispektrālus attēlus, lai raksturotu Si-O posmu silikātos un iegūtu mineraloģisko sastāvu. Tajā pašā laikā, izmantojot četrus platjoslas kanālus no 6 līdz 100 mikroniem, ar 5 K (5 °C) precizitāti tiek iegūta virsmas temperatūra 110 — 400 K (-163 līdz 126 °C) diapazonā. LTM pikseļa izmērs ir 40 — 70 metri. Instrumentu izstrādāja un izgatavoja Oksfordas Universitāte.

 Lidojuma gaita 
Lunar Trailblazer tika palaists  00:16UTC ar nesējraķeti Falcon 9 Block 5 no Kenedija Kosmosa centra starta laukuma LC-39A. Tas bija Mēness nolaižamā aparāta IM-2 sekundārā krava, un kopā tika palaista arī eksperimentāla asteroīda zonde Odin un orbitālais velkonis Chimera GEO-1.

Drīz pēc palaišanas tika izveidots sakaru seanss ar Lunar Trailblazer. Sākotnējie telemetrijas dati tomēr atklāja neregulāras enerģijas sistēmas problēmas. Aptuveni 12 stundas pēc palaišanas kontakts ar kosmisko aparātu tika zaudēts. Dažas stundas vēlāk tā raidītājs uz īsu brīdi atkal ieslēdzās, bet tomēr inženieriem neizdevās atjaunot Lunar Trailblazer darbību.

Lunar Trailblazer nespēja veikt ieiešanu Mēness orbītā. 3. martā 1204 UTC 457 km attālumā komiskais aparāts veica Mēness pārlidojumu. 26. martā tas atstās Zemes gravitācijas ietekmi un ieies 1,00 × 1,09 AU 0,2 grādu slīpā Saules orbītā.

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Lunar Trailblazer Reaktīvās kustības laboratorija 
 Lunar Trailblazer Kalifornijas Tehnoloģiju institūts 
 Lunar Trailblazer Lockheed Martin 
 Lunar Trailblazer (SIMPLEx 5) Gunter Dirk Krebs 

Kategorija:ASV kosmiskie aparāti
Kategorija:Mēness zondes