Megadonihti

Megadonihti (Megadonichthys) ir viena no osteolepjveidīgo kārtas (Osteolepiformes) ģintīm. Ģinti 1972. gadā izveidoja krievu paleontoloģe Emīlija Vorobjova. Ģintī ir tikai viena suga Megadonichthys kurikae Vorobyeva, 1972. Šīs ģints aizvēsturiskie pārstāvji dzīvoja paleozoja ērā, augšdevona frānas stāva sākumā.

 Apraksts 
Megadonihti ir nelielas, ap 20—25 cm garas zivis. Galvas vairoga preorbitālā daļa ir noliekta krasi uz leju. Purna priekšējā mala ir augsta un stāva. Subnariālais stūris ir taisns. Nāsis ir lielas, izvietotas posterodorsāli netālu no garas un seklas asaru-žoklu iedobes un ir redzamas no augšas. Deguna kapsulas ir nelielas, satuvinātas ar purna priekšējo malu. Dermintermediālais izaugums ir labi attīstīts. Starpdeguna apgabals ir plats. Acu orbītas atrodas vairoga priekšējā pusē. Preorbitālais nodalījums sastāda 0,57 no orbitālā un postorbitālā nodalījumu kopgaruma, bet postorbitālais nodalījums — 0,66 no orbitālā un preorbitālā nodalījumu kopgaruma. Vairoga platums orbitālo izgriezumu līmenī sastāda 0,7, bet pie vairoga aizmugurējās malas ne mazāk par 0,7 no tā kopējā garuma. Parietālo bedrīšu līniju priekšējie gali atrodas tuvu postorbitālajiem stūriem. Pineālā atvere ir vidēji liela, bez pineālajām plātnītēm, un izvietota priekšpusē vai arī mediāli starp īsām parietālām bedrīšu līnijām. Apakšžoklis ir ar attīstītu priekšējo infradentālo flangu un ilkņveidīgiem priekšējiem zobiem, kas atrodas uz dentāles sīko zobu sānu rindā. Ilkņi ir ar lielām dubultām krokām pamatnē (iespējams, poliplokodontais krokojums). Mandibulārais sensorais kanāls ir izvietots dorsāli un griezumā ir plats. Kanāla poras ir retas un visbiežāk ir izvietotas vienā rindā. Zvīņas ir lielas (līdz 1 cm garas), rombiskas.Татаринов Л.П., Новицкая Л.И., Бесчелюстные и древние рыбы. Справочник для палеонтологов, биологов и геологов, МОСКВА, ГЕОС, 2004., 315-316. lpp.

 Atsauces 

Kategorija:Ripidistijas