Nemunēles Radvilišķi

Nemunēles Radvilišķi ( — Mēmeles Radvilišķi) ir Lietuvas mazpilsēta jeb miests Panevēžas apriņķa Biržu rajonā un Nemunēles Radvilišķu seņūnijas administratīvais centrs. Apdzīvotā vieta izvietojusies pie Apaščas ietekas Mēmelē (), pie pašas Latvijas—Lietuvas robežas un iepretim Paleju ciemam Bauskas novada Kurmenes pagastā.

Ievērojamākās celtnes miestā ir 1854. gadā celtā Nemunēles Radvilišķu Jaunavas Marijas Romas katoļu baznīca un 1890. gadā celtā Nemunēles Radvilišķu Reformātu baznīca. Miestam ir sava pamatskola, bibliotēka un pasts.

Uz dienvidiem no miesta atrodas tāda paša nosaukuma ciems.

 Etimoloģija 
Vietvārda daļa Radvilišķi ir atvasināta no personvārda Radvilà, Rãdvila. 16. gadsimtā miestu dibināja Biržu-Dubiņģu atzara Radvilu dzimtas dižciltīgie, kuru vārdu tas nes. Lai apdzīvoto vietu varētu atšķirt no Radvilišķiem, tai deva pavārdu Nemunēles, atsaucoties uz gar miestu plūstošo upi.

 Vēsture 
Apdzīvotā vieta pirmoreiz vēstures avotos minēta . Drīz pēc tam, 1590. gadā, sāka darboties pirmā reformātu baznīca. Pirmā katoļu kapela tapa krietni vēlāk — 1719. gadā. 1782. gadā to aizstāja Nemunēles Radvilišķu Jaunavas Marijas Romas katoļu baznīca.

Nemunēles Radvilišķos, tāpat kā visā Biržu kunigaitijas teritorijā, reformātu klātbūtne izsekojama kopš Nikolaja Radvila Rudā pāriešanas kalvinismā 1564. gadā. Līdzīgi kā citviet katoliskajā Eiropā, arī Lietuvā protestanti, pie kuriem piederēja arī reformāti, bija vajāti un marginalizēti. Tā piemēram, 1729. gadā Dominikāņu mūks no Palēvenes nodedzināja reformātu baznīcu Nemunēles Radvilišķos un Papilē. 1736. gadā Polijas-Lietuvas Seims reformātiem liedza dzīvot Radvilu pārvaldītajos Lietuvas ziemeļos, tostarp, Biržos un Nemunēles Radvilišķos. Savukārt 1744. gadā Viļņas diecēzes sinode liedza ķeceriem (reformātiem) mācīt katoļu bērnus skolās un laulāties katoļu un reformātu starpā.

Miests vairākkārt kalpoja par nometni Zviedrijas karaspēka vienību virzībā uz Biržu cietoksni vai atceļā no tā. Vispirms Poļu-zviedru kara laikā, 1625. gadā, miestā uzturējās pie Biržu cietokšņa sakautā zviedru armijas vienība. Pēc tam Otrā Ziemeļu kara laikā, 1655. gadā, zviedru feldmaršals Lēvenhaupts ar armijas daļu pārcēlās no Kokneses uz Nemunēles Radvilišķiem, kur izveidoja apmetni.

Nemunēles Radvilišķiem ir sena izglītības vēsture. Jau kopš reformātu baznīcas tapšanas 1590. gadā pastāvēja draudzes skola. 1804. gadā darbību uzsāka katoļu draudzes skola. 1866. gadā atvēra Nemunēles Radvilišķu pamatskolu, un 1867. gadā reformātu skolēnus pārcēla uz pamatskolu. Pēc 1905. gada ugunsgrēka jaunu skolas ēku uzcēla 1908. gadā.

1936. gadā pār Apaščas upi Nemunēles Radvilišķos uzcēla dzelzsbetona tiltu. Padomju okupācijas periodā miestā darbojās kolhozs "Aušra" (Ausma). 2006. gadā apstiprināja miesta ģerboni.

 Iedzīvotāji 

 Atsauces 

Kategorija:Lietuvas miesti
Kategorija:Panevēžas apriņķis