Osteolepidīni

Osteolepidīni (Osteolepidinae) ir viena no osteolepjveidīgo kārtas (Osteolepiformes) apakšdzimtām. Apakšdzimta piedēvēta ASV paleontologam Edvardam Kopam, kurš 1889. gadā izdalīja Osteolepididae dzimtu. Šīs apakšdzimtas aizvēsturiskie pārstāvji dzīvoja paleozoja ērā, sākot ar vidusdevonu, un izmira apakšējā karbonā.

 Apraksts 
Osteolepidīni ir sīkas pelaģiskas formas līdz 30 cm garumā, ar torpēdveidīgu slaidu ķermeni, vairāk vai mazāk īsām krūšu spurām un heterocerkālu asti. Galvaskauss ir mēreni plats preorbitālo stūru rajonā. Postorbitālais vairogs lielāks vai arī vienāds ar paraietālo vairogu. Vairogu garuma proporcija ir no 0,8 līdz 1,5. Etmoīds ir vairāk kā ½ no etmosfenoīda. Aizmugurējā iekšējā deguna atvere nav savienota ar hoānu. Eksohoanālais izgriezums ir mazs. Deguna kapsulas ir nelielas, plati atbīdītas. Dermintermediālā izauguma attīstības pakāpe variē. Priekšējā aukslēju bedre ar vāji attīstītu dermālo klājumu atrodas starpdeguna apgabalā. Purna priekšējie kauli ir saplūduši bez šuvēm. Deguna un postrostrālā sērija ir garas, un sastāv no daudziem elementiem. Palatoquadratum postorbitālā saite nav diferencēta un atrodas ventrālā stāvoklī. Mediālā etmoīdā un bazipterigoīdā saites ir vienkārša savienojuma veidā, ausu saite ir ligamentoza, bet laterālās etmoīdās saites nav. Orbītu izvietojums un orbitālā izgriezuma garums variē. Pineālā atvere atrodas interorbitālajā apgabalā. Lemeša kauli ir īsi, ar zemu zobu plātni, un parasti savā starpā un ar parasfenoīdu, kurš knapi ieiet etmoidālajā apgabalā un var būt ar platu, zobotu laukumu, nesaskaras. Vaiga plātne ir mēreni gara. Submandibulārā sērija (Sbm) ir gara un sasniedz (vai gandrīz sasniedz) simfīzu. Mediālā gulare ir maza. Apakšžokļi ir plati un zemi. Infradentālie flangi ir vāji attīstīti vai arī to nav. Simfīzo kaulu nav. Koronoīdi ir ar vāji diferencētu zobojumu. Koronoīdās bedres ir sīkas. Adsimfīzā plātne ir ar zobotu virsmu un nav nodalīta no koronoīdiem. Praearticulare sasniedz simfīzu. Priekšējie augšžokļa un apakšžokļa zobi ir sīki. Zobu krokojums ir vāji attīstīts, un kauls starp dentīna krokām parasti neiespraucas. Sensorie kanāli iet pa robežu starp poraino un bazālo slāni, tie ir vāji zaroti un iziet virspusē vienas poru rindas veidā. Kleitrums ir ar augstu vertikālo atzaru un ar izaugumu priekšējā malā. Klavikulas aizmugurjā mala bieži vien saplūst ar kleitrumu. Skriemeļus veido intercentra un pleurocentra. Zvīņas ir rombiskas, klātas ar plānu smalki poraina kosmīna slāni un bez ornamentējuma.Татаринов Л.П., Новицкая Л.И., Бесчелюстные и древние рыбы. Справочник для палеонтологов, биологов и геологов, МОСКВА, ГЕОС, 2004., 296-297. lpp.

 Atsauces 

Kategorija:Ripidistijas