Mongolijas Altajs

Mongolijas Altajs (; , Ménggǔ Ā'ěrtài Shānmài) ir kalni Centrālāzijā, Altaja kalnu sistēmas dienvidaustrumu daļa. Sākas uz dienvidiem no Krievijas, Ķīnas un Mongolijas robežu sadures punkta Tavanbogdūla kalna, stiepjas dienvidaustrumu virzienā pa Mongolijas un Ķīnas robežu un vēlāk pagriežas austrumu virzienā Mongolijas dienviddaļā, kur vēlāk turpinās kā Gobi Altajs. Mongolijas Altaja garums ir ap , platums — no  ziemeļos līdz  dienvidos un austrumos. Augstākā virsotne ir Munhairhanūls  vjl (pēc citiem datiem —  vai ) grēdas vidusdaļā Rietumos kalniem piekļaujas Džungārijas līdzenums, bet dienvidos — Gobi tuksnesis. Austrumos Lielo Ezeru ieplaka Mongolijas Altaju atdala no Hangaja kalniem. Kalni veidoti no kristāliskajiem slānekļiem, porfirītiem, granītiem. 

Mongolijas Altajs sastāv no vairākām paralēlām grēdām, ko atdala tektoniskas ieplakas. Virsotnes pārsvarā līdzenas, augstākajās korēs — ledāji. Rietumu nogāzēs stepe, augstāk — meži (egles, lapegles) un alpīnās pļavas; austrumu nogāzē stepe un pustuksnesis; starpkalnu ieplakās — pustuksnesis. Grēdas rietumos sākas Melnā Irtiša un tās pietekas Ulungura un Burčina, bet austrumu — Hovda un tās pietekas. Attīstīta lopkopība. Lielākās apdzīvotās vietas ir Hovda, Ulgī un Altaja Mongolijā un Altaja, Koktokaja un Čingila Ķīnā.

Mongolijas Altaja ziemeļu un vidusdaļā Mongolijas teritorijā izveidoti vairāki nacionālie parki: Altaja Tavanbogda nacionālais parks (1996, 6362 km²), Cambagarava nacionālais parks (2000, 1109 km²), Munhairhana nacionālais parks (2011, 5061 km²), Bulganas–Ihongoga nacionālais parks (2011, 2461 km²), Mjanganugaldzata nacionālais parks, Sīlhemas kalnu nacionālais parks un Čigertejas nacionālais parks.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Kalnu grēdas
Kategorija:Mongolijas reljefa formas
Kategorija:Ķīnas reljefa formas
Kategorija:Altajs