Kristaps Kārlis Šlipenbahs

Kristaps Kārlis fon Šlipenbahs (, 1624—1660) bija vācbaltiešu virsnieks, vēlāk Zviedrijas karalistes diplomāts un valstsvīrs.

 Dzīvesgājums 
Cēlies no Šlipenbahu dzimtas. Dzimis 1624. gadā Snēpeles pagastā Sālijas muižas (Sahlingen) īpašnieka Kristofera fon Šlipenbaha un viņa sievas Annas Marijas, dzimušas Manteifeles, ģimenē.BBLd — Baltisches Biografisches Lexikon digital

Trīsdesmitgadu kara laikā 1643. gadā viņš iestājās Bengta Ūksenšernas militārajā dienestā, bet 1647. gadā viņš kļuva par feldmaršala Kārļa Gustava Vrangela (1613—1676) ģenerāladjutantu. 1649. gadā viņu iecēla par grāfa Kārļa Gustava galma maršalu un 1653. gadā par karalienes Kristīnes galminieku. Viņš vadīja sarunas par Zviedrijas karaļa kroņa nodošanu Kārlim Gustavam 1654. gadā, tādēļ karalis viņu nosūtīja diplomātiskā misijā pie Svētās Romas impērijas ķeizara, 1656. gadā pie Brandenburgas markgrāfa. Otrā Ziemeļu kara laikā Šlipenbahs bija kara ministrs, 1657. gadā kļuva par valsts padomes locekli un 1660. gadā par Vismāras tiesas prezidentu.

Kristofs Kārlis fon Šlipenbahs 1660. gada 23. aprīlī piedalījās Olivas miera līgumu parakstīšanā, un pēc tam bija Zviedrijas sūtnis Varšavā. Atceļā no Polijas viņš 1660. gada 27. novembrī noslīka kuģa avārijā Baltijas jūrā pie Nīneshamnas, apglabāts Štetīnas Sv. Marijas baznīcā 1663. gada 23. martā.

 Atsauces 

Kategorija:1624. gadā dzimušie
Kategorija:1660. gadā mirušie
Kategorija:Kuldīgas novadā dzimušie
Kategorija:Vācbaltieši