Kanādas armija

Kanādas armija (, ) ir Kanādas bruņoto spēku sauszemes karaspēks. 2021. gada novembrī tajā bija  aktīvā dienesta karavīru un  rezervistu, tostarp  reindžeru, un  civilpersonu, kas veic savus darba pienākumus dažādos dienestos un vienībās. Kanādas regulārās armijas vienības izvietotas bāzēs visā Kanādas teritorijā. Armija ir atbildīga arī par lielāko Primārās rezerves kontingentu — armijas rezervi. Kanādas armijas komandieris un armijas štāba priekšnieks ir ģenerālleitnants Maikls Raits.

Savas vēstures laikā Kanādas armija ir piedalījusies dažādos konfliktos, tostarp Ziemeļrietumu sacelšanās, Otrajā būru karā, Pirmajā un Otrajā pasaules karā, Korejas karā un pavisam nesen ar Persijas līča karā, kā arī karā Afganistānā.

Pašlaik Kanādas armijas kontingents veido galveno spēku NATO daudznacionālā brigādes vadībā, kas izvietota Latvijas teritorijā.

 Vēsture 
 Izveidošana 
Pirms Kanādas konfederācijas izveidošanas 1867. gadā Lielbritānijas armija, kurā ietilpa gan Lielbritānijas armijas "nožogošanas" pulki, kas tika savervēti Britu Ziemeļamerikā tikai dienestam Ziemeļamerikā, un Kanādas milicijas vienības, bija atbildīga par Kanādas aizsardzību. Dažu pašreizējo Kanādas armijas pulku pirmsākumi meklējami šajās pirmskonfederācijas kaujinieku un aizšķēršļošanas vienībās. Pēc 1855. gada Milicijas likuma pieņemšanas tika izveidota Pastāvīgā aktīvā milicija, un vēlākajās desmitgadēs tika izveidotas vairākas regulāras karaspēka vienības, no kurām vēlāk izveidojās Kanādas Karalisko zirgu artilērija (Royal Canadian Horse Artillery), Kanādas Karalisko dragūni (Royal Canadian Dragoons) un Kanādas Karaliskais pulks (Royal Canadian Regiment). Galvenās operācijas, kurās 19. gadsimtā piedalījās regulārais Kanādas karaspēks, bija Ziemeļrietumu sacelšanās 1885. gadā un Otrais būru karš.

 Pasaules karu periods 
Pirmā pasaules kara laikā Kanādas armija izveidoja brīvprātīgos Kanādas ekspedīcijas spēkus (Canadian Expeditionary Force, CEF) dienestam ārzemēs, un tā bija galvenā vienība, kas no Kanādas puses piedalījās karadarbībā.

Kanādas armija karoja arī Otrā pasaules kara laikā. Pēc tam, kad Apvienotā Karaliste 1939. gada 3. septembrī pieteica karu nacistiskajai Vācijai un viņas sabiedrotajiem, Kanādas premjerministram Viljamam Lionam Makenzijam Kingam apspriežoties ar Kanādas parlamentu un 1939. gada 10. septembrī arī piesakot karu, Kanādas armija palielināja Kanādas aktīvā dienesta spēkus, kas sākotnēji sastāvēja no 1. Kanādas divīzijas; izveidojot Pirmo Kanādas armiju. 1940. gada 19. novembrī, Otrā pasaules kara laikā, tika izdots padomes rīkojums, kas pārdēvēja Pastāvīgo aktīvo miliciju par Kanādas armiju (aktīvo), ko papildināja ar rezerves spēku miliciju, kas tika nosaukta par Kanādas armiju (rezervi).

 Pēckara laikmets un nesenā vēsture (no 1945. gada līdz mūsdienām) 
Kanādas armija piedalījās arī Korejas karā, pirmie kanādieši ieradās Korejā 1950. gada decembrī un veidoja daļu no spēkiem, kas piedalījās operācijā Killer un Kapjonas kaujā. Kanādas karaspēks arī bija izvietots Rietumvācijā kā NATO karaspēka sastāvdaļa aukstā kara laikā.

Vēlākajos gados pēc apvienošanās ar jūras un gaisa spēkiem 1968. gadā Kanādas sauszemes spēku apjoms tika samazināts, tomēr Kanādas karaspēks piedalījās vairākās militārās akcijās kopā ar Kanādas sabiedrotajiem. Šīs operācijas ietvēra Persijas līča karu 1991. gadā un iebrukumu Afganistānā 2001. gadā, kā arī dažādas miera uzturēšanas operācijas Apvienoto Nāciju Organizācijas aizgādībā dažādās pasaules daļās. Neraugoties uz Kanādas ierasto atbalstu britu un amerikāņu iniciatīvām, Kanādas sauszemes spēki tieši nepiedalījās ne Suecas krīzē, ne Vjetnamas karā, ne Irākas karā.

 Armijas emblēma 

Kanādas armijas emblēmas sastāvdaļas ir:
 Svētā Edvarda kronis
 Trīs sarkanās kļavas lapas uz viena kāta
 Sakrustotie zobeni

 Bruņojums un militārā tehnika 

 Atsauces 

 Literatūra 



 Ārējās saites 

Kategorija:Armijas pēc valsts
Kategorija:Militārisms Kanādā