Autonomā Padomju Baškīrijas Republika

Autonomā Padomju Baškīrijas Republika (), arī Mazā Baškīrija, bija autonoma republika Krievijas SFPR sastāvā, kas izveidota Baškīrijas teritorijā 1919. gada 20. martā, Baškīrijas valdībai un padomju varai parakstot līgumu. Tā ir vienīgā autonomā republika KSFR sastāvā, kas izveidota, pamatojoties uz līgumattiecībām. Līgums juridiski nostiprināja Baškīrijas Padomju Republikas izveidošanu, un tam bija arī tās pirmās konstitūcijas nozīme.

Galvaspilsēta — Sterļitamaka.

1922. gadā tā tika pārveidota par “Lielo Baškīriju” un pārdēvēta par BAPSR.

 Republikas oficiālie nosaukumi 
Mazā Baškīrija ir autonomijas nosaukums pēc 1918. gada janvārī izstrādātā dokumenta “Noteikumi par Mazās Baškīrijas autonomiju”, kas pilda konstitūcijas funkciju.

1919. gada 20. martā pēc “Nolīguma starp centrālajām padomju varas iestādēm un Baškīrijas valdību par Padomju Autonomo Baškīriju” parakstīšanas autonomiju atzina centrālās varas iestādes un pārveidoja par Baškīrijas Padomju Republiku (BPR), arī par Autonomo Baškīrijas Padomju Republiku (ABPR). Tomēr oficiālajos dokumentos autonomo republiku dēvēja dažādi:

 ASBR, Autonomā Baškīrijas Padomju Republika;
 BPR, Baškīrijas Padomju Republika.

 Vēsture 
Pēc 1917. gada Februāra revolūcijas reģionā sākās baškīru nacionālā kustība par nacionāli teritoriālas autonomijas izveidi. 1917. gada 15. novembrī (28. novembrī) Baškīrijas Centrālā šura pasludināja Orenburgas, Permas, Samaras un Ufas guberņas teritoriju daļas par autonomu Krievijas Republikas daļu — Baškīrijas teritoriāli nacionālo autonomiju. Pēdējais lēmums tika apstiprināts III Visbaškīrijas Konstitucionālajā kongresā (kurultai), kas notika 1917. gada 8. decembrī (21. decembrī) — 20. decembrī (1918. gada 2. janvārī) Orenburgā. Saskaņā ar konstitūciju “Noteikumi par Mazās Baškīrijas autonomiju” 1918. gada janvārī to nosauca par “Mazo Baškīriju”.

Pēc tam, kad sākās sarunas ar centrālajām padomju varas iestādēm par Baškīrijas armijas pāriešanu Sarkanās armijas sastāvā, 1919. gada 26. janvārī Temjašovas ciematā tika reorganizēta Baškīrijas valdība. 1919. gada 21. februārī I Visbaškīrijas militārajā kongresā tika ievēlēts Bašrevkoms.

1919. gada 18. februārī baškīru militārie formējumi, kas iepriekš aktīvi piedalījās karadarbībā pret Sarkano armiju, pārgāja padomju varas pusē. Saskaņā ar Centrālās padomju varas vienošanos ar Baškīrijas valdību par Padomju Autonomo Baškīriju 1919. gada 20. martā tika izveidota Autonoma Baškīrijas Padomju Republika. 1919. gada 23. martā tas tika publicēts laikrakstā “Izvestija”. Šo datumu padomju laikā uzskatīja par republikas dienu.

1921.-1922. gada visu republiku pārņēma bads: līdz 1922. gada jūlijam kopējais badacietēju skaits reģionā sasniedza 2 miljonus.

1922. gada maijā RKP(b) Centrālās komitejas Organizācijas birojs, principā piekritis iepriekš minēto teritoriju (Mazās Baškīrijas un Ufas guberņas) apvienošanai, izskatīja jautājumu par Lielās Baškīrijas partijas un padomju struktūru organizēšanu. Saskaņā ar šo lēmumu Viskrievijas Centrālā izpildkomiteja 1922. gada 14. jūnijā pieņēma dekrētu “Par Baškīrijas Autonomās Sociālistiskās Padomju Republikas robežu paplašināšanu”, ko parakstīja M. Kalinins. Autonomā Baškīrijas Padomju Republika tika paplašināta un nosaukta par Autonomo Baškīrijas Sociālistisko Padomju Republiku (Lielā Baškīrija).

 Ārējās saites 

Kategorija:Baškortostāna
Kategorija:Autonomās republikas