Protesti Gruzijā pēc parlamenta vēlēšanām (2024)

Pēc 2024. gada 26. oktobrī notikušajām parlamenta vēlēšanām Gruzijā izcēlās plaši protesti. Demonstranti pauda neapmierinātību ar vēlēšanu rezultātiem un valdības lēmumu apturēt sarunas par valsts integrāciju Eiropas Savienībā.​

Saskaņā ar oficiālajiem rezultātiem, valdošā partija "Gruzijas sapnis" ieguva absolūto vairākumu parlamentā. Savukārt opozīcijas partijas un prezidente Salome Zurabišvili apstrīdēja šos rezultātus, norādot uz būtiskiem pārkāpumiem vēlēšanu procesā, tostarp vēlētāju iebiedēšanu, manipulācijām ar nodotajām balsīm un neatkarīgu novērotāju darba traucēšanu. Eiropas Parlaments, reaģējot uz šīm ziņām, ar 444 balsīm par, 72 pret un 82 deputātiem atturoties pieņēma rezolūciju, kurā aicināja gada laikā rīkot atkārtotas vēlēšanas starptautiskā pārraudzībā. Tāpat EP atbalstīja aicinājumus veikt neatkarīgu starptautisku izmeklēšanu saistībā ar apgalvojumiem par vēlēšanu manipulācijām, un vēlas, lai ES un tās dalībvalstis piemērotu personiskas sankcijas tām amatpersonām un politiskajiem līderiem Gruzijā, kuri ir atbildīgi par demokrātijas regresu, vēlēšanu tiesību aktu un standartu pārkāpumiem un valsts iestāžu ļaunprātīgu izmantošanu.

Protesti sākās tūlīt pēc vēlēšanām un pastiprinājās pēc valdības paziņojuma 28. novembrī par iestāšanās sarunu apturēšanu ar ES līdz 2028. gadam. Demonstranti, izsakot atbalstu Eiropas integrācijai, pulcējās Tbilisi ielās, bieži saskaroties ar policijas spēku, kas izmantoja asaru gāzi un ūdensmetējus. Šo sadursmju rezultātā tika aizturēti simtiem cilvēku, un daudzi guva ievainojumus. Prezidente Salome Zurabišvili kritizēja valdības rīcību, nosaucot to par "kara pieteikumu tautai" un uzsverot nepieciešamību atjaunot demokrātiskos procesus valstī.  Neskatoties uz protestiem, valdība turpināja īstenot savu politiku, tostarp 17. decembrī bez ierastās ceremonijas iededzot Ziemassvētku egli pie parlamenta ēkas, kas tika interpretēts kā mēģinājums izvairīties no turpmākiem protestiem.

Starptautiskā sabiedrība, tostarp Eiropas Savienība un Amerikas Savienotās Valstis, pauda bažas par notikumu attīstību Gruzijā, aicinot ievērot demokrātijas principus un cilvēktiesības. Neskatoties uz starptautisko spiedienu un iekšējiem nemieriem, politiskā situācija valstī saglabājās nestabila, un protesti turpinājās arī 2025. gada sākumā.

 Latvijas reakcija 
Latvija, Igaunija un Lietuva noteica sankcijas, tostarp iebraukšanas aizliegumu, vairāk nekā desmit Gruzijas pilsoņiem, kas atbildīgi par vardarbību pret protestētājiem pret valdības lēmumu atlikt iestāšanās procesu ES. Savukārt Gruzijas Ārlietu ministrija izteikusi nosodījumu Baltijas valstīm par solidaritāti ar demonstrantiem. Vēstniekiem arī norādīts, ka "Gruzijas valdības lēmums neiekļaut sarunu par iestāšanos Eiropas Savienībā (ES) jautājumu ES attiecību programmā līdz 2028.gadam un atteikties no ES dotāciju budžeta atbalsta nenozīmē Gruzijas Eiropas integrācijas procesa apturēšanu".

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Gruzijas politika
Kategorija:Gruzijas vēsture