Kūdras rūpniecība Latvijā

Kūdras rūpniecība Latvijā ir viena no Latvijas rūpniecības nozarēm, kas uzplauka 20. gadsimtā, izveidojoties daudzām kūdras ražotnēm. Mūsdienās ar kūdras ieguvi Latvijā nodarbojas 66 uzņēmumi 95 kūdras atradnēs.Latvijas Kūdras asociācija

 Ieguve 
Kūdru Latvijā iegūst no maija līdz septembrim, turklāt tehnoloģiskais cikls prasa pirms ieguves 3—5 dienas sausa laika tās apstrādei uz vietas — frēzēšanai, rušināšanai un žāvēšanai. 2025. gadā, piemēram, daudzo lietavu dēļ tika iegūta tikai apmēram trešdaļa no ieplānotā daudzuma.

 Lielākie uzņēmumi 
2012. gadā lielākie Latvijas kūdras uzņēmumi bija Pindstrup Latvia, Laflora, Nord Torf, Florabalt uzņēmumu grupa (Florabalt, Gargrode, Kūdras enerģija, Strūžānu kūdras fabrika, Olaines kūdra), Līvānu kūdras fabrika, Misas kūdra, kas gandrīz visu savu produkciju eksportēja uz ārzemēm.Latvijas kūdras purvos saimnieko ārzemnieki diena.lv 2012. gada 3. jūlijā

Kūdras nozare Latvijā 2023. gadā nodrošināja 2327 tiešās darba vietas ar vidējo bruto mēneša algu 1586 eiro, kas nedaudz pārsniedz valsts vidējo algu.

 Vēsture 
1832. gadā pie Kurzemes guberņas Kameralvaldes Jelgavā izveidoja kūdras inspektora amatu, kura pienākums bija apsaimniekot valsts purvus un malkas vietā kurināšanai mežiem nabadzīgākos apvidus apgādāt ar kūdru. 1912. gadā Pēteris Nomals sāka purvu pētīšanu Baltijas Domēņu valdes hidrotehniskā biroja laboratorijā. Līdz Pirmajam pasaules karam kūdru raka vairāk kā 300 purvos, parasti nelielos apjomos vietējo saimniecību vajadzībām (kurināšanai un lauksaimniecībai).

Pēc 1918. gada izveidoja Latvijas kūdras ieguves nozari un uzsāka intensīvu kūdras ieguvi. 1920. gadā nodibināja Kūdras izmantošanas valdi, kura par valdības līdzekļiem plašos apmēros uzsāka ražot kurināmo kūdru. Saimnieciskās krīzes laikā 1932. gadā Pēteris Nomals par Tautas labklājības ministrijas bezdarba apkarošanas fonda līdzekļiem organizēja pakaišu kūdras fabrikas Salaspilī, Līvānos un Plocī. Līdz 1939. gadam sāka darboties vairāki lieli valsts uzņēmumi kūdras ieguvei — Misas kūdras fabrika, Olaines kūdras fabrika un Līvānu kūdras fabrika.

Pēc Otrā pasaules kara nodibināja kūdras fabrikas Baložos, Sedā un pie Cesvaines (tagadējā Aizpurvē). Lielākais kūdras pieprasījums bija kurināšanai (Rīgas TEC-1) un pakaišu ražošanai lauksaimniecībā.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas pieprasījums pēc pakaišu kūdras krasi samazinājās, kūdras fabrikas sāka dārzkopības kūdras eksportu. Pēc privatizācijas izveidojās vairāki desmiti pārsvarā nelielu kūdras ieguves uzņēmumu, 1996. gadā nodibināja Latvijas kūdras ražotāju asociāciju. 2003. gadā izbeidza kūdras izmantošanu kurināšanai.

2018. gadā Latvijas uzņēmumi eksportēja dārzkopības kūdru uz 112 pasaules valstīm, visvairāk — uz Vāciju, Itāliju, Nīderlandi, Beļģiju un Ķīnu.latvijaskudra.lv 2024. gadā Latvijā ieguva 31% no Eiropas profesionālajā dārzkopībā izmantotās kūdras.

 Atsauces 

Kategorija:Latvijas vēsture
Kategorija:Rūpniecība Latvijā
*