Asterolepis dellei

Asterolepis dellei ir devona bruņuzivju suga, kas dzīvoja Austrumeiropas platformas ziemeļrietumu daļā vidusdevonā, živetas laikmetā un tās paliekas ir atrodamas burtnieku svītas nogulumos. Sugu 1940. gadā aprakstīja vācbaltiešu paleontologs Valters Gross par holotipu ņemot galvas vairoga laterālo kaulu. Suga nosaukta latviešu ģeologa Nikolaja Delles vārdā. Šīs sugas pārstāvji bija izplatīti Baltijā, Krievijā un Baltkrievijā.

 Apraksts 
Galvas vairogs ir ļoti izliekts. Platuma attiecība aizmugurējo sāna stūru (plc) līmenī pret garumu pa mediālo līniju sastāda apmēram 116. Priekšējā (preorbitālā) daļa ir salīdzinoši gara. Galvas vairoga rostrālā mala gandrīz divas reizes ir īsāka par pakauša malu. Pakauša mala ir nedaudz izliekta. Postpineale un nuchale ir pagarināti. D.end. atveres ir lielas un izvietotas tuvu viena pie otras. Laterale ir plats, ar garu priekšējo daļu. PMD ir ļoti velvēts ar labi attīstītu mediālo ribu. Kauli no ārpuses ir ornamentēti ar ļoti sīkiem pauguriņiem, kuri saplūst skaidri izteiktās radiālās rindās.

 Salīdzinājums 
Asterolepis dellei pēc galvas vairoga formas (V. Karatajūtes-Talimā rekonstrukcija) ir nedaudz līdzīga Skotijas sugai Asterolepis thule. Abām šīm sugām postpineale ir izstiepta. Arī nuchale ir līdzīgās formās. Pēc nuchale formas un iekšējās virsmas uzbūves A. dellei ir līdzīga Asterolepis essica no Baltijas agrās frānas nogulumiem. Atšķirībā no citām astrolepidīdu sugām uz nuchale iekšējās virsmas ir attīstītas lēzenas cr.pto. ribas. Šīm pašām sugām ir salīdzinoši līdzīgs pēc formas arī galvas vairoga laterālais kauls (laterale). Krasas atšķirības ir novērojamas kaulu ārējās virsmas ornamentējumā: A. dellei pēc ornamentējuma atgādina frānas sugu Asterolepis radiata. Atšķirība ir tāda, ka A. dellei kaulus klājošās ribiņas ir sīkas un blīvi izvietotas, bet turpretī A. radiata tās ir lielas un izvietotas reti. Par A. dellei ķermeņa bruņas formu ir grūti spriest, jo daudzi tās kauli nav zināmi. Pati raksturīgākā iezīme, kas atšķir A. dellei no citām sugām, ir kaulu ribainais ornamentējums.

 Izplatība 
Suga ir izplatīta Latvijā, Salacas krastos pie Mazsalacas, Rojas krastos, Rīgas līča austrumu piekrastē, urbumos, burtnieku svītā, Krievijā, Ļeņingradas apgabalā Lugas upes krastos pie Bežanu ciema, Pleskavas apgabalā Jogļinas krastos Bezvas un Stolbu ciemu apkārtnē, Baltkrievijā urbumos, polockas svītā.Л.А. Лярская, Панцирные рыбы девона Прибалтики (Asterolepididae), Рига, "Зинатне", 1981., 80, 83-84. lpp.

 Atsauces 

Kategorija:Antiarhi