Fon Rozenbergi

Fon Rozenbergi () ir vācbaltiešu dzimta, kas 15. gadsimtā ieceļoja Livonijā un vēlāk izplatījās Krievijā un Prūsijā.

 Vēsture 
Saskaņā ar ģimenes leģendu Rozenbergu dzimta cēlusies no Morāvijas. Zināms, ka 1558. gadā Rozenbergiem piederējusi Garozas muiža. Kurzemes un Zemgales hercogistes laikā 1631. gadā dzimtu ierakstīja Kurzemes bruņniecības matrikulā. 
18. gadsimtā vairāki Rozenbergu dzimtas locekļi izceļoja uz Prūsiju, bet 19. gadsimtā uz Hesenes lielhercogisti. 1863. gada 3. aprīlī Krievijas impērijas teritorijā dzīvojošie fon Rozenbergi ieguva tiesības lietot baronu titulu.

 Dzimtai piederīgie 
 Andrejs fon Rozenbergs (1739–1813), Krievijas impērijas infantērijas ģenerālis un gubernators
 Johans Rozenbergs (1766–1828), Krievijas impērijas ierēdnis (slepenpadomnieks)
 Oto fon Rozenbergs (1796–1845), Kurzemes guberņas jurists
 Kārlis fon Rozenbergs (1798–1880), Prūsijas armijas ģenerālleitnants
 Hermanis fon Rozenbergs (1817–1888), dabaszinātnieks, ģeogrāfs un zoologs
 Mihails Rozenbergs (1861–1928), Krievijas armijas ģenerālmajors, lielgabalu konstruktors 
 Eduards fon Rozenbergs (1878–1954), Latvijas politiķis un diplomāts
 Vera Rozenberga (1894–1965), PSRS matemātiķe un fiziķe
 Mihails Rozenbergs (1896–1981), PSRS lielgabalu konstruktors 

 Muižas 
Rozenbergu dzimtai piederējušas Rūmenes (Ruhmen), Lanksēžu (Langsehden), Baltmuiža (Baltensee), Svares (Schwarren), Alstiķu (Halswigshof), Kabiles (Kabillen) u.c. muižas.vesture.eu

 Atsauces 

Kategorija:Kurzemes bruņniecības dzimtas
Kategorija:Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas