Sarkanvīns

Sarkanvīns ir viens no senākajiem alkoholiskajiem dzērieniem pasaulē. To iegūst, fermentējot tumšo (sarkano vai zilgano) vīnogu šķirņu sulu. Tas ir neatņemama daļa daudzās kultūrās un virtuvēs, kā arī nozīmīgs simbols reliģiskos un svinīgos pasākumos.

Eiropa ir lielākais sarkanvīna patēriņa reģions, pateicoties vīna kultūrai tādās valstīs kā Francija, Itālija, un Spānija.

 Vēsture 
Sarkanvīna vēsture aizsākas vairāk nekā pirms 6000 gadiem, un tā izcelsmi visbiežāk saista ar Tuvo Austrumu reģionu, īpaši mūsdienu Gruzijas un Armēnijas teritorijām. Senajos laikos vīnu izmantoja ne tikai kā dzērienu, bet arī medicīniskos nolūkos un reliģiskos rituālos. Senie ēģiptieši, grieķi un romieši būtiski veicināja vīna kultūras attīstību, pilnveidojot vīnogu audzēšanas un vīna ražošanas metodes. Viduslaikos vīna ražošanu galvenokārt uzturēja klosteri, jo mūki izmantoja vīnu dievkalpojumu vajadzībām.

Sarkanvīns kļuva plaši pieejams Eiropā un citos pasaules reģionos pēc Lielajiem ģeogrāfiskajiem atklājumiem, kad jaunas vīnogu šķirnes tika ievestas Amerikā, Austrālijā un Dienvidāfrikā. Mūsdienās sarkanvīns ir populārs visā pasaulē, un tā ražošana ir attīstīta gan lielos vīna reģionos, piemēram, Francijā, Itālijā un Spānijā, gan mazāk zināmos reģionos.

 Sastāvdaļas un pagatavošana 
Sarkanvīns galvenokārt tiek gatavots no tumšajām vīnogām, kas satur dabīgās krāsvielas un tanīnus. Tā pagatavošanas process sākas ar vīnogu novākšanu, kas tiek veikta, kad tās sasniegušas optimālu gatavības pakāpi. Pēc tam vīnogas tiek sasmalcinātas, lai iegūtu sulu, kas kopā ar miziņām un sēklām tiek fermentēta, piešķirot vīnam bagātīgu krāsu un garšu. Fermentācijas procesā dabiskie vai pievienotie raugi pārvērš vīnogu cukuru alkoholā, radot sarežģītus aromātus un izdalot oglekļa dioksīdu.

Turpmākajā macerācijas posmā sulu tur kopā ar vīnogu miziņām, lai iegūtu dziļāku krāsu un izteiktāku garšu. Pēc fermentācijas vīns tiek nogatavināts ozolkoka mucās vai pudelēs, kur tas attīstās un iegūst papildu garšas nianses. Sarkanvīna gala rezultātu ietekmē vīnogu šķirne, audzēšanas reģions, klimats un vīndara prasmes, kas kopumā rada daudzveidību vīna stilu, aromātu un garšu ziņā.

Sarkanvīns parasti tiek pasniegts istabas temperatūrā un lieliski sader ar gaļas ēdieniem, sieriem un tumšo šokolādi.

 Skatīt arī 

 Baltvīns

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Vīns