Glyptolepis dellei

Glyptolepis dellei ir devona holoptihīdu suga, kas dzīvoja Latvijas teritorijā famenas laikmetā, un kuras holotips (parasimfīzā spirāle) atrasts ketleru svītas nogulumos Ventas krastā pie Ketleru mājām. Bez šīs atradnes Glyptolepis dellei parasimfīzās spirāles fragments, atsevišķs parasimfīzais zobs un zvīņu fragmenti ir atrasti Krievijā, Orlas apgabalā, Ribņicas karjerā, famenas, turgeņevas slāņu nogulumos. Sugu 1942. gadā kā Onychodus dellei aprakstīja vācbaltiešu paleontologs Valters Gross. Suga nosaukta latviešu ģeologa Nikolaja Delles vārdā.

 Apraksts 
Glyptolepis dellei parasimfīzā spirāle ir asimetriska un satur trīs zobu rindas, no kurām vidējā rinda ir ar vislielākajiem zobiem. Zobi ir izliekti sigmoīdi (S burta veidā), laterāli saplacināti. Zobu izliektā mala ir ar distālu ķīli. Zobu virsma ir ar garenisku švīkājumu, izņemot priekšējo gludo laukumu pie to smailes, uz kuras var būt pāris ribu, kas ir paralēlas distālajam ķīlim.

Šīs sugas piederība Glyptolepis ģintij dažiem speciālistiem rada šāubas, jo parasimfīzā spirāle šai ģintij detalizēti nav zināma, bet, spriežot pēc Glyptolepis baltica, parasimfīzā plātne varētu būt pārklāta ar dentiklu (sīku zobiņu) klājumu.Татаринов Л.П., Новицкая Л.И., Бесчелюстные и древние рыбы. Справочник для палеонтологов, биологов и геологов, МОСКВА, ГЕОС, 2004., 353. lpp.

 Atsauces 

Kategorija:Ripidistijas