Luftwaffe (Vērmahts)

Luftwaffe (, latviski — 'gaisa spēki') bija Vērmahta gaisa karaspēks, kas pastāvēja no 1935. līdz 1946. gadam, kad tos likvidēja pēc Trešā reiha sakāves Otrajā pasaules karā. Vācijas Impērijas Pirmā pasaules kara gaisa karaspēkus, Ķeizariskās armijas Luftstreitkräfte un Ķeizarisko Jūras spēku Marine-Fliegerabteilung, likvidēja 1920. gada maijā saskaņā ar 1919. gada Versaļas līguma noteikumiem, kas aizliedza Vācijai uzturēt un veidot jebkādus gaisa karaspēkus.

 Vēsture 
Starpkaru periodā Ļipeckas aviācijas bāzē Padomju Savienībā, pārkāpjot līgumu, slepeni apmācīja vācu pilotus. Līdz ar nacistu partijas nākšanu pie varas Vācijā un Versaļas līguma noraidīšanu, Luftwaffe pastāvēšana tika publiski atzīta un oficiāli izveidota 1935. gada 26. februārī, nedaudz vairāk nekā divas nedēļas pirms Versaļas līguma klaja pārkāpuma ar Vācijas pārbruņošanos un karaklausības atjaunošanu 16. martā. Kondora leģions, Luftwaffe vienība, kas nosūtīta, lai palīdzētu nacionālistu spēkiem Spānijas pilsoņu karā, nodrošināja Luftwaffe vienībām jaunu taktiku un lidmašīnu izmēģinājumu poligonu. Daļēji šīs kaujas pieredzes rezultātā Luftwaffe bija kļuvusi par vienu no vismodernākajiem, tehnoloģiski attīstītākajiem un kaujās pieredzējušākajiem gaisa spēkiem pasaulē, kad 1939. gada septembrī sākās Otrais pasaules karš. Līdz 1939. gada vasarai, Luftwaffe bija divdesmit astoņi Geschwader (spārni). Luftwaffe pārvaldīja arī gaisa desanta spēkus, kas pazīstami kā Fallschirmjäger.

Luftwaffe izrādījās nozīmīgs spēks Vācijas uzvarās kaujās Polijā un Rietumeiropā 1939. un 1940. gadā. Lai gan Luftwaffe nodarīja nopietnus bojājumus Karalisko gaisa spēku infrastruktūrai kaujas par Britāniju laikā un izpostīja daudzas Apvienotās Karalistes pilsētas sekojošās The Blitz kampaņas laikā, tai neizdevās piespiest britus padoties. Kopš 1942. gada sabiedroto bombardēšanas kampaņas pakāpeniski iznīcināja Luftwaffe iznīcinātājlidmašīnu floti. Kopš 1942. gada beigām Luftwaffe izmantoja savu sauszemes atbalstu un citu personālu, lai attīstītu Luftwaffe lauka divīzijas. Papildus dienestam Rietumu frontē Luftwaffe darbojās arī Padomju Savienībā, Ziemeļāfrikā un Dienvideiropā. Neraugoties uz attīstīto turboreaktīvo lidmašīnu un raķešdzinēju lidmašīnu novēlotu izmantošanu sabiedroto bumbvedēju iznīcināšanai, Luftwaffe pārsteidza sabiedroto pārspēks un uzlabotā taktika, kā arī Luftwaffe trūka apmācītu pilotu un aviācijas degviela. 1945. gada janvārī Ardēnu operācijas noslēguma posmā Luftwaffe pielika pēdējos pūliņus, lai izcīnītu pārākumu aviācijā, taču piedzīvoja neveiksmi. Tā kā pēc šīs kampaņas strauji saruka Trešā reiha naftas, eļļas un smērvielu krājumi, kā arī kā daļa no visiem apvienotajiem Vērmahta militārajiem spēkiem kopumā, Luftwaffe pārstāja būt efektīvs kaujas spēks.

Pēc nacistiskās Vācijas sakāves, Luftwaffe tika likvidēta 1946. gadā. Otrā pasaules kara laikā vācu piloti izcīnīja aptuveni  gaisa kauju uzvaru, savukārt vairāk nekā  Luftwaffe lidmašīnu tika iznīcinātas vai smagi bojātas. No tām, gandrīz  tika pilnībā zaudētas. Visā tā pastāvēšanas vēsturē, Luftwaffe bija tikai divi virspavēlnieki: reihsmaršals Hermanis Gērings un vēlāk, pēdējās divās kara nedēļās, ģenerālfeldmaršals Roberts fon Greims.

 Kara noziegumi 
Luftwaffe bija ļoti iesaistīta nacistu kara noziegumos. Līdz kara beigām, ievērojama daļa lidmašīnu detaļu tika ražota koncentrācijas nometnēs, kurās piespiedu kārtā nodarbināja desmitiem tūkstošu ieslodzīto. Luftwaffe pieprasījums pēc darbaspēka bija viens no faktoriem, kas noveda pie simtiem tūkstošu Ungārijas ebreju deportācijām un slepkavībām 1944. gadā. Luftwaffe bieži bombardēja civilus mērķus, Luftwaffe virspavēlniecība organizēja nacistu eksperimentus ar cilvēkiem, un Luftwaffe sauszemes karaspēks veica slaktiņus Itālijā, Grieķijā un Polijā.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Vērmahts
Kategorija:Gaisa spēki