Austrālijas latvieši

Austrālijas latvieši () ir Austrālijas pilsoņi, kuru izcelsme ir saistīta ar Latviju. Kopumā Austrālijā dzīvo ap 35 000 Latvijas valstspiederīgo un austrāliešu ar latvisku izcelsmi, kas vēl apzinās savu saikni ar izcelsmes zemi.Andrejs Plakans "Latviešu trimda pēc Otrā pasaules kara". Nacionālā enciklopēdija.  (skatīts 08.11.2024)

 Vēsture 
Zināms, ka 1829. gadā Apvienotās Karalistes valdība Austrālijā nometināja Latvijā dzimušo un Anglijā notiesāto Āronu Volfu (Aaron Wolf). 1891. gadā par latviešiem sevi sauca 160 austrālieši. Divdesmitā gadsimta sākumā ar preču kuģiem ieradās latviešu jūrnieki, viņiem sekoja 1905. gada revolūcijas bēgļi, galvenokārt par jauno mājvietu izraugoties Sidneju. 1933. gadā Viktorijas pavalstī dzīvoja tikai 76 Latvijā dzimuši cilvēki.Latviešu apvienība Austrālijā un Jaunzēlandē (mājas lapa)

Pēc Otrā pasaules kara no Eiropas ieceļoja apmēram ap 19 700 bēgļu, kuri ilgstoši spēja uzturēt savu kultūrvēsturisko identitāti.
1951. gada 22. jūlijā Melburnā izveidoja Latviešu apvienību Austrālijā, kuras pirmajā kopsanāksmē pulcējas 19 pārstāvji no 17 trimdas latviešu organizācijām. Par pirmo prezidija priekšsēdi kļuva Aleksandrs Gārša. Drīz pievienojās arī Jaunzēlandes latvieši, un apvienību pardēvēja par Latviešu apvienību Austrālijā un Jaunzēlandē. 1969. gadā nodibināja arī Latviešu Jaunatnes apvienību Austrālijā. 1974.—1975. gadā Austrālijas latviešiem un citiem baltiešiem bija ievērojama loma liberāļu valdības uzvarā parlamenta vēlēšanās (“Vitlama akcija”), jo iepriekšējā leiboristu valdība bija atzinusi Baltijas valstu iekļaušanu PSRS. Liberāļi šo jauno politiku atcēla tūlīt pēc uzvaras.

Regulāri norisinās Dziesmu dienas Austrālijā un 18. novembra svinēšana.
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1991. gadā sākās ceturtais latviešu ieceļošanas vilnis, no kuriem lielākā daļa sākotnēji brauca turpināt studijas vai papildināties profesijā, bet vēlāk nolēma apmesties uz pastāvīgu dzīvi. Precīzs šo jauno ieceļotāju skaits nav zināms.

 Lielākās latviešu kopienas 
Galvenie latviešu diasporas centri ir Melburna, Sidneja, Adelaida, Brisbena, Pērta, kā arī Kanbera, Ņūkāsla un Hobārta.

Jumta organizācija ir Latviešu apvienība Austrālijā un Jaunzēlandē, kurai ir šādas apakšnodaļasː
 Pērtas latviešu organizāciju apvienība
 Dienvidaustrālijas latviešu organizāciju apvienība
 Melburnas latviešu organizāciju apvienība
 Tasmanijas latviešu sabiedrība
 Kanberas latviešu sabiedrība
 Sidnejas latviešu organizāciju apvienība
 Brisbanes latviešu organizāciju apvienība
 Jaunzēlandes latviešu sabiedrība

 Latvieši Austrālijā 
 Kārlis Ābele, biologs
 Arvīds Blūmentāls, dēkainis
 Jānis Daliņš, sportists
 Skaidrīte Darius, horeogrāfe
 Edgars Dunsdorfs, vēsturnieks
 Jēkabs Dzenis, virsnieks
 Lūcijs Endzelīns, šahists
 Pēteris Greste, žurnālists
 Pēteris Jēkabsons, astronoms
 Igors Ivars Kavass, jurists
 Nikolajs Kavass, jurists
 Ilze Konrade (sportiste)
 Jānis Konrads, sportists
 Edgars Krieviņš, diplomāts
 Andrejs Lēmanis, sportists
 Arvīds Mālītis, grāmatizdevējs
 Laimons Mangalis, šahists
 Jānis Miezis, ierēdnis
 Jānis Muižnieks, lidotājs
 Valda Ošs-Lamonde, pilote
 Kārlis Ozols (šahists)
 Leonhards Peičs, šahists
 Jānis Priedkalns, teologs, politiķis
 Freds Rebels, dēkainis
 Jānis Ritenis, politiķis
 Jānis Rudzītis (cīkstonis)
 Paulis Sprincis, virsnieks
 Bruno Strazdiņš, šahists
 Arturs Teteris, šahists
 Konstantīns Tumilis, filmu režisors
 Vija Vētra, dejotāja
 Endrū Vlahovs, sportists
 Fēlikss Zemdegs, Rubika kuba licējs
 Reinis Zusters, arhitekts

 Skatīt arī 
 Trimdas latvieši

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Latvians Online
 Trimdas latviešu vēstures datu bāze