Postkoloniālisms

Postkoloniālisms ir starpdisciplinārs teorētisks virziens, kas pēta koloniālisma un imperiālisma ietekmi uz bijušajām kolonijām un to kultūrām, identitāti, politiku un ekonomiku. Tas analizē, kā koloniālā pagātne turpina ietekmēt mūsdienu pasauli, izpaužoties dažādās formās, piemēram, nevienlīdzībā, kultūras dominancē un globālās varas attiecībās.

Postkoloniālā teorija radās 20. gadsimta otrajā pusē, īpaši pēc Otrā pasaules kara, kad daudzas kolonijas ieguva neatkarību. Tā kritiski analizē Rietumu dominanci pār pārējo pasauli, dekonstruējot veidus, kā koloniālās varas konstruēja "citu" kā zemāku un mazāk attīstītu. Postkoloniālisms ne tikai pēta vēsturiskās attiecības starp kolonizatoriem un kolonizētajiem, bet arī aplūko, kā šīs attiecības atbalsojas mūsdienu politikā, ekonomikā un kultūrā.

 Galvenie postkoloniālisma teorētiķi un idejas 

 Edvards Saīds un orientālisms – Savā darbā Orientālisms (1978) Saīds analizēja, kā Rietumu valstis konstruēja eksotizētu un stereotipisku priekšstatu par Austrumiem, lai attaisnotu savu dominanci. Viņš parādīja, ka orientālisms nav tikai zinātniska disciplīna, bet arī ideoloģisks instruments, kas palīdzēja uzturēt koloniālo varu.
 Frantss Fanons un dekolonizācijas psiholoģija – Fanons, īpaši savā grāmatā Zemes pabērni (The Wretched of the Earth, 1961), analizēja, kā koloniālisma apspiešana ietekmēja kolonizēto psiholoģiju un kultūras identitāti. Viņš uzsvēra vardarbības lomu dekolonizācijas procesos un apsprieda to, kā koloniālais režīms radīja mazvērtības kompleksus starp iezemiešiem.
 Homī Bhabha un hibriditātes teorija – Bhabha pievērsās tam, kā koloniālās un postkoloniālās sabiedrības veidoja jaunas, hibrīdas identitātes, kas sapludināja dažādas kultūras. Viņš ieviesa jēdzienus, piemēram, "trešā telpa", kas apzīmē starpposmu, kurā veidojas jaunas nozīmes un identitātes.
 Gajatri Spivaka un subalternie pētījumi – Spivaka analizēja, vai "subalternie" (t.i., kolonizētie un apspiestie cilvēki) var paši izteikt savu balsi bez dominējošo struktūru ietekmes. Viņa kritizēja Rietumu akadēmisko vidi par to, ka tā bieži runā par postkoloniālajām sabiedrībām viņu vietā, nevis ļauj tām pašām definēt savu identitāti.

 Ārējās saites 

Kategorija:Filozofija