Bruksisms

Bruksisms ir pārmērīga zobu griešana vai stipra sakošana, kas nav saistīta ar ēšanu vai runāšanu. Visbiežāk šis process notiek neapzināti gan dienas, gan nakts laikā. Vieglā pakāpē bruksisms cilvēka veselībai nav bīstams, taču smagākos gadījumos vai tad, ja pieaug bruksisma epizožu biežums, tas var radīt komplikācijas, piemēram, žokļu problēmas, galvassāpes un zobu emaljas bojāšanos, pietūkumu un iekaisumus žokļu locītavās.

Bruksisma cēloņi nav pilnībā izprasti, taču, iespējams, tie ir saistīti ar vairākiem faktoriem. Ir divi galvenie bruksisma veidi: nakts bruksisms un nomoda bruksisms. Dienas bruksisms biežāk sastopams sievietēm, savukārt vīriešus un sievietes miega bruksisms skar vienādā biežumā. Tiek uzskatīts, ka dienas bruksismam ir citi cēloņi nekā miega bruksismam. Abos gadījumos rodas līdzīgi zobu bojājumi, taču nakts bruksisma gadījumā simptomi var būt manāmi no rīta un uzlaboties dienas laikā, bet dienas bruksisma gadījumā simptomi no rīta var nebūt manāmi un parādīties dienas laikā.

Ārstēšanā lielu uzsvaru liek uz dažādām metodēm sasprindzinājuma mazināšanai un zobu mehānisku aizsardzību pret rīvēšanos un bojājumiem, tostarp, izmantojot zobus sargājošu kapi.

 Atsauces 

Kategorija:Stomatoloģija