Giroptihīni

Giroptihīni (Gyroptychiinae) ir viena no osteolepjveidīgo kārtas (Osteolepiformes) apakšdzimtām. Apakšdzimtu 1955. gadā izveidoja krievu ihtiologs un evolucionists Ļevs Bergs. Šīs apakšdzimtas aizvēsturiskie pārstāvji dzīvoja paleozoja ērā, vidusdevonā. Apakšdzimtu pārstāv vienīgā Gyroptychius ģints.

 Apraksts 
Giroptihīni bija seklūdens bentiskas vai pelaģiskas zivis 20 cm līdz 1 m garumā ar nosacīti šauru vai platu galvu. Astes spura bija dificerkāla ar lielu epihordālo daivu. Nepāra spuru izvietojums variē. Krūšu spuru daivas ir mazas. Galvaskauss preorbitālo stūru līmenī ir mēreni plats. Etmoīda garums ir mazāks par ½ no etmosfenoīda. Postparietālais vairogs ir īsāks par parietālo. Purna kauli ir saplūduši (bez redzamām šuvēm). Reizēm ir saskatāmi daudzie postrostralia. Iekšējā aizmugurējā deguna atvere ir nošķirta no neliela eksohoanālā izgriezuma. Deguna kapsulas ir plati nodalītas ar starpdeguna apgabalu un atrodas etmoīda sānu malās. Dermintermediālais izaugums ir mēreni attīstīts. Priekšējā aukslēju bedre iestiepjas starpdeguna apgabalā un tās dermālais klājums ir vāji attīstīts. Suprapterigoīdais izaugums nav attīstīts, un palatoquadratum sānu etmoīdās saites nav. Bazipterigoīdā saite ir veidota sarežģīta fiksācijas savienojuma veidā. Ausu saite veidota no dorsāli izvietota palatoquadratum ausu izauguma galvas vairoga apgabalā. Orbitālie izaugumi ir nelieli, izvietoti dorsolaterāli. Pineālā atvere parasti atrodas postorbitālajā apgabalā. Vaiga plātne ir gara. Žaunu apgabals ir vidēji garš. Submandibulārā sērija ir gara. Mediānā gulāre ir salīdzinoši liela. Lemeša kauli ir ar zemām vertikālām plātnītēm, kas savā starpā saskaras mediāni, un ar īsiem aizmugurējiem izaugumiem. Parasfenoīds iestiepjas starpdeguna apgabalā un tam ir šaura zobiņiem klāta plātne. Apakšžoklis ir ar infradentāliem flangiem. Simfīzo kaulu nav. Priekšējais prekoronoīdais izaugums reizēm ir klāts ar zobotu virsmu. Koronoīdās bedres ir sīkas. Koronoīdie ilkņi ir nelieli. Adsimfīzā plātne ir vāji diferencēta no koronoīdās sērijas. Praearticulare sniedzas līdz simfīzam. Priekšžokļu un priekšējie apakšžokļa zobi ir nelieli. Zobu dentīna krokas ir vienkāršas un starp tām iespraucas kauls (primitīvs poliplokodontais tips). Sensorie kanāli iet pa trabekulāro slāni un atveras vienā poru rindā. Kleitrums ir bez izteikta priekšējā izauguma. Skriemeļi ir gredzenveidīgi, veidoti ar intercentriem un pleirocentriem. Zvīņas ir rombiskas vai apaļīgas, klātas ar plānu kosmīna slāni.Татаринов Л.П., Новицкая Л.И., Бесчелюстные и древние рыбы. Справочник для палеонтологов, биологов и геологов, МОСКВА, ГЕОС, 2004., 304-305. lpp.

 Atsauces 

Kategorija:Ripidistijas