Sterlete

Sterlete (Acipenser ruthenus) ir mazākā storu dzimtas (Acipenseridae) zivs. Tā ir saldūdens zivs, sastopama Eirāzijā.

Izplatība

Sterlete sastopama lielākajās upēs, kas ietek Kaspijas jūrā, Azovas jūrā un Melnajā jūrā. Senāk sterletes bijušas arī anadromas, taču anadromo sterlešu populācija ir izmirusi.

Latvijā
Latvijā dīķos audzēta jau 1888. gadā. No 1948. līdz 1965. gadam ielaista Daugavā, Lāčupē un Ķeguma ūdenskrātuvē. Populāciju izveidošanās Latvijā nav zināma. Papildus Latvijā ievests arī belugas un sterletes hibrīds – besters.

Izskats 
Sterlete ir mazākā storu dzimtas pārstāve. Ķermenis slaids, vārpstveida, klāts ar 5 kaula vairogu rindām un sīkām kaula plātnītēm; to ir vairāk nekā storei un krievu storei. Mute galvas apakšpusē, tai priekšā ir 4 taustekļi, klāti ar bārkstīm. Mugura un sānu augšdaļa tumši zaļa, brūna vai pelēkbrūna, sānu apakšdaļa un vēders dzeltenīgs vai balts. Tās garums var sasniegt 150 cm, bet svars – 19 kg.

Uzvedība un barība
Uzturas pa vienai vai nelielos baros. Lielākas koncentrācijas veido pirms nārsta un ziemojot. Novērota līdz 700 km tāla migrācija, pārvietošanās ātrums sasniedz 23 km diennaktī. Sterletes pamatbarība ir bentoss. Sasniedz 33 gadu vecumu.

Vairošanās
Dzimumgatavība iestājas 2–15 gadu vecumā, kad sterletes garums ir no 28 līdz 70 cm. Sterletes auglība ir 4–200 tūkstoši ikru. Nārsto aprīlī–jūnijā, kad ūdens temperatūra ir no 7°C līdz 21°C, 2–15 m dziļumā. Raksturīgs vienlaicīgs nārsts, kas ilgst 5–43 dienas (80–150 grāddienas) Nārsto reizi 1–5 gados. Veido hibrīdus ar belugu, krievu stori un Sibīrijas stori.

Atsauces

 Ārējās saites 

Kategorija:Storveidīgās