Šampaņa

Šampaņa () ir vēsturisks reģions Francijas ziemeļaustrumos, province, kas pastāvēja līdz Franču revolūcijai. Reģions ir atrodams aptuveni 150 km uz austrumiem no Parīzes un robežojas ar Lorēnu, Burgundiju, un Ildefransu. Šampaņa ir ieguvusi slavu ar savu vīna ražošanas vēsturi. Lai gan vīnogulājus šajā apgabalā sāka audzēt jau senatnē, mūsdienās pazīstamais dzirkstošais vīns (šampanietis) tika izstrādāts 17. gadsimtā.

Šampaņa kā reģions ir zināma jau kopš viduslaikiem, un tās stratēģiskā atrašanās vieta starp Franciju, Vāciju un Beļģiju ir padarījusi to par nozīmīgu tirdzniecības un politisko mezglu. Viduslaikos Reimsas katedrāle bija vieta, kur notika Francijas karalisko personu kronēšanas ceremonijas.

 Vēsture 
Šampaņas teritorija bija apdzīvota jau neolīta periodā, bet vēlāk to apdzīvoja ķeltu cilts — remi. Romas impērijas laikā šis reģions kļuva par svarīgu tirdzniecības un ceļu tīkla daļu. Tajā tika ieviesta vīnkopība, kas vēlāk kļuva par apgabala ekonomikas pamatu.

Viduslaikos Šampaņa kļuva par nozīmīgu reģionu Francijas karalistē. No 11. līdz 13. gadsimtam Šampaņas gadatirgi kļuva par vienu no Eiropas svarīgākajiem tirdzniecības centriem, kur tirgotāji no visas Eiropas apmainījās ar precēm, piemēram, tekstilizstrādājumiem, vīnu un garšvielām. Šajā laikā reģionu pārvaldīja Šampaņas grāfi, kuri veicināja reģiona ekonomisko uzplaukumu.

1284. gadā Šampaņa tika pievienota Francijas Karalistei, kad Šampaņas grāfiene Žanna apprecējās ar nākamo Francijas karali Filipu IV Skaisto.

Šampaņas reģions tika iesaistīts daudzos karos, kas skāra Franciju, tostarp simtgadu karā (1337—1453) un reliģiskajos karos 16. gadsimtā. Reimsas pilsētai bija īpaša loma, jo tieši tur Francijas karaļi tika kronēti Reimsas katedrālē.

17. un 18. gadsimtā Šampaņa kļuva pazīstama ar savām vīna ražošanas tradīcijām. Tieši šajā laikā tika izstrādātas metodes, kas noveda pie šampanieša ražošanas.

Pirmā un Otrā pasaules kara laikā Šampaņas reģions cieta smagus postījumus. Reimsas pilsēta tika gandrīz pilnībā izpostīta Pirmajā pasaules karā. Šī reģiona stratēģiskā atrašanās vieta pie Vācijas robežas padarīja to par kara darbības centru. Tomēr pēc kara reģions tika atjaunots un kļuva par simbolu miera un vienotības veicināšanai Eiropā.

Mūsdienās Šampaņa ir iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā, pateicoties tās vīna darītavām, vīna pagrabiem un vīna ainavām. Reģions joprojām ir pazīstams kā pasaules šampanieša ražošanas centrs un ir viens no Francijas simboliem.

 Klimats 
Šampaņas reģionam ir unikāli ģeogrāfiskie apstākļi, kas ir izšķiroši svarīgi kvalitatīva dzirkstošā vīna ražošanai. Reģiona augsne ir bagāta ar kaļķakmeni, kas nodrošina lielisku ūdens novadīšanu un palīdz uzturēt ideālu mitruma līmeni vīnogām.

Klimats ir mēreni vēss, kas ir labs, lai radītu dzirkstošu vīnu ar augstu skābuma līmeni, kas ir būtisks, lai saglabātu šampanieša svaigumu un garšu.

 Vīna ražošana 
Šampanietis ir slavenākais produkts no šī reģiona, un tas tiek gatavots no trim galvenajām vīnogu šķirnēm: Chardonnay, Pinot Noir un Pinot Meunier. Ražošanas process ir stingri regulēts saskaņā ar AOC (Appellation d'Origine Contrôlée) sistēmu, kas garantē dzēriena kvalitāti un izcelsmi. Tikai dzirkstošais vīns, kas ražots Šampaņas reģionā pēc noteiktajām metodēm, drīkst tikt marķēts kā šampanietis.

 Skatīt arī 

 Šampaņa-Ardēni
 Šampaņas vīna reģions

 Ārējās saites 

Kategorija:Francija