Kārlis fon Tīzenhauzens

Kārlis Hermanis Frīdrihs fon Tīzenhauzens (, 1788-1849) bija vācbaltiešu jurists, Rīgas Vēstures un senatnes pētītāju biedrības priekšsēdis (1836—1837). Vidzemes muižu vēstures pētnieks.

 Dzīvesgājums 

Dzimis 1788. gada 9. janvārī Stanilivkas (Станилівка) ciemā (tagad Vinnicas apgabals) Krievijas Impērijas armijas majora Ādolfa fon Tīzenhauzena un viņa sievas Annas Karolīnes, dzimušas fon Kaneferes, ģimenē. Studēja tieslietas Tērbatas Universitātē (1807—1809), bija Vidzemes hoftiesas asistents, tad zemes tiesas sekretārs (1812—1820) un Cēsu apriņķa tiesas sekretārs (1820—1825). 1819. gadā mantoja Jaunbebru muižu (Neu-Bewershof).

Pēc tam darbojās Vidzemes kredītbiedrībās, 1830. gadā viņu ievēlēja par Valmieras apriņķa deputātu.

No 1831. gada bija Vidzemes galma tiesas sekretārs, tad viceprezidents. 1834. gadā piedalījās Rīgas Vēstures un senatnes pētītāju biedrības dibināšanā, no 1835. gada darbojās Vidzemes Zemnieku kārtības lietu komisijā. 1841. gadā viņam piederošajā Jaunbebru muižā notika tā sauktais Kartupeļu dumpis.
1843. gadā izdeva Heinriha Hāgemeistera Vidzemes muižu vēstures pētījuma turpinājumu.

Miris 1849. gada 9. oktobrī Jaunbebros.Baltische Historische Kommission (BHK), 2025

 Darbi 
 Erste Fortsetzung von des Herrn Hofraths von Hagemeister Materialien zur Gütergeschichte Livlands. Nicolai Kymmel’s Buchhandlung, Riga 1843 ()

 Atsauces 

Kategorija:1788. gadā dzimušie
Kategorija:1849. gadā mirušie
Kategorija:Vācbaltieši