Dūlitla reids

Dūlitla reids (), zināms arī kā Tokijas reids (), bija ASV uzlidojums Japānas galvaspilsētai Tokijai un citiem objektiem Honsju salā Otrā pasaules kara laikā 1942. gada 18. aprīlī. Tā bija pirmā ASV gaisa operācija, kas tika realizēta Japānas arhipelāgā. Lai gan reids radīja salīdzinoši nelielus postījumus, tas parādīja, ka Japānas cietzeme ir neaizsargāta pret amerikāņu gaisa uzbrukumiem. Tas kalpoja kā sākotnēja atriebība par 1941. gada 7. decembra uzbrukumu Pērlhārborai un pacēla ASV iedzīvotāju morāli, pēc šī asiņainā uzbrukuma. Reidu nosauca pulkvežleitnanta Džeimsa Dūlitla vārdā, kurš plānoja un vadīja uzbrukumu. Tas bija viens no sešiem ASV flotes aviācijas reidiem pret Japānu un Japānas kontrolētajām teritorijām, ko veica 1942. gada pirmajā pusē.

 Operācijas gaita 
1942. gada 18.aprīlī pulksten 7:38, kad ASV aviācijas bāzeskuģis USS Hornet atradās 650 jūdžu attālumā no Honsju salas un 250 jūdžu attālumā no plānotās lidmašīnu izlidošanas vietas, kuģi atklāja divi Japānas flotes patruļkuģi. Kreiseris Nashville, kas pavadīja aviācijas bāzeskuģi, tos nogremdēja, bet amerikāņi no izglābtajiem japāņu jūrniekiem uzzināja, ka japāņi pa radio jau paspējuši ziņot par tuvojošos pretinieku eskadriļu.

Baidoties, ka ienaidnieks pacels lidmašīnas un nosūtīs pārtvert kuģus, eskadras komandieris viceadmirālis Viljams Halsijs lika nekavējoties sagatavoties lidmašīnu pacelšanās brīdim. Pirmo reizi pasaulē no bāzeskuģa īsā klāja pacēlās sauszemes bumbvedēji B-25 Mitchell.Рейд Дулиттла: начало новой эпохи в военном деле // BBC, 18 апреля 2017.

16 lidmašīnu eskadriļa, kas pacēlās reidam, trāpīja 13 mērķos: metalurģijas, mašīnbūves un ķīmiskās rūpnīcās, kuģu būvētavā, divās spēkstacijās, degvielas noliktavas un vieglā aviācijas bāzeskuģī, kas atradās Jokohamas ostā. Saskaņā ar Japānas datiem uz zemes gājuši bojā 50 cilvēki un 400 ievainoti. Liels ugunsgrēks izcēlās vienā no ieroču rūpnīcām.
Bombardēšanas laikā netika zaudēta neviena lidmašīna. Tomēr bumbvedējus nebija iespējams atgriezt un nosēdināt atpakaļ uz aviācijas bāzeskuģa, un tika plānota nosēšanās Ķīnas Republikas austrumu reģionos. 15 amerikāņu bumbvedēji sasniedza Ķīnu. Četras lidmašīnas veica smagu nolaišanos ūdenī vai rīsu laukos un avarēja. Trīs cilvēki gāja bojā un septiņi tika ievainoti. Izglābās 11 lidmašīnu apkalpes. Vēlāk japāņi sagūstīja astoņus amerikāņus. Trīs lidotāji — Dīns Halmarks, Viljams Ferovs un Harolds Spīds — tika nogalināti 1942. gada 15. oktobrī, pārkāpjot Ženēvas un Hāgas konvencijas un kara vešanas paražas. Roberts Melers nomira karagūstekņu nometnē 1943. gada 1. decembrī.

Vienīgā nebojātā lidmašīna kapteiņa Edvarda Jorka vadībā nolaidās Padomju Savienības Tālo Austrumu Piejūras novada lidlaukā Unashi un tika internēta. Padomju Savienība, pildot savas saistības pret Japānu saskaņā ar 1941. gada Neitralitātes paktu, pilotus internēja (sākotnēji tika pieņemts, ka visas lidmašīnas nolaidīsies Vladivostokā, bet PSRS tā paša iemesla dēļ tam nepiekrita). Ekipāža vispirms tika nogādāta Okhanskas pilsētā Molotovas apgabalā, kur viņi pavadīja 8 mēnešus, un pēc tam vispirms uz Taškentu, bet pēc tam uz Ašgabatu, kur 1943. gada 11. maijā viltus bēgšanas plāna aizsegā viņi tika pārvesti uz britu okupācijas zonu Irānā. No turienes pa Transirānas maršrutu Lendlīzes piegādei viņi ieradās mājās. To pašu “bēgšanas” ceļu izmantoja arī citas amerikāņu bumbvedēju apkalpes, kuras, ar bojātām lidmašīnām, kas liedza atgriezties Amerikas teritorijā, nolaidās padomju teritorijā. Pēc tam, kad viens no pilotiem informāciju par to nopludināja amerikāņu laikrakstiem, maršrutu izmainīja.

Reidam bija maza militāra, bet liela politiskā nozīme, to var salīdzināt ar padomju gaisa uzlidojumu Berlīnei naktī no 1941. gada 7. uz 8. augustu. Galu galā 1941. gada 5. septembrī, ziņojot par gatavošanās gaitu uzbrukumam Pērlhārborai, Japānas ģenerālštāba priekšnieks Hadžime Sugijama imperatoram apliecināja, ka amerikāņiem nav iespējams veikt atbildes gaisa triecienus Japānas teritorijā.

Sakritības dēļ pēc šī reida ASV, kuras līdz tam bija piedzīvojušas vairākas sakāves, sāka virkni uzvarošu operāciju.

Dūlitls sākotnēji uzskatīja, ka visu viņa lidmašīnu zaudēšana novedīs pie nonākšanas karalauka tiesas priekšā, tā vietā viņš saņēma Goda medaļu un tika paaugstināts par brigādes ģenerāli.

 Iesaistītās lidmašīnas 

16 lidmašīnu izlidošanas secība bija:

Lidmašīnas sērijas numurs Iesauka Eskadriļa Mērķis Pilots Lidmašīnas liktenis40-2344   Tokija Pulkvežleitnants Džeimss Dūlitls avarēja pie Cjužou, Ķīna40-2292  37  Tokija Pirmais leitnants Trevis Hūvers avarēja pie Ninbo, Ķīna40-2270 Whiskey Pete 95 Tokija Pirmais leitnants Roberts Grejs avarēja pie Cjužou, Ķīna40-2282  95 Tokija Pirmais leitnants Everets Holstroms avarēja pie Šangrao, Ķīna40-2283  95 Tokija Kapteinis Deivids Džonss avarēja pie Cjužou, Ķīna40-2298 The Green Hornet 95 Tokija Pirmais leitnants Dīns Halmarks nosēdās jūrā pie Veņdžou, Ķīna40-2261The Ruptured Duck 95 Tokija Pirmais leitnants Teds Lousons nosēdās jūrā pie Čungšu, Ķīna40-2242  95 Tokija kapteinis Edvards Jorks internēts Piejūras novadā, Padomju Savienība40-2303 Whirling Dervish 34  Tokija Pirmais leitnants Harolds Vatsons avarēja pie Naņčanas, Ķīna40-2250  89 Tokija Pirmais leitnants Ričards Džoiss avarēja pie Cjužou, Ķīna40-2249 Hari Kari-er 89 Jokohama kapteinis Čārlzs Ross Grīnings  avarēja pie Cjužou, Ķīna40-2278 Fickle Finger of Fate 37  Jokohama Pirmais leitnants Viljams Bovers avarēja pie Cjužou, Ķīna40-2247 The Avenger  37  Jokosuka Pirmais leitnants Edgars Makelrojs avarēja pie Naņčanas, Ķīna40-2297  89 Nagoja Majors Džons A. Hilgers avarēja pie Šangrao, Ķīna40-2267 TNT  89 Kobe Pirmais leitnants Donalds Smits nosēdās jūrā pie Čangšu, Ķīna40-2268 Bat Out of Hell 34  Nagoja Pirmais leitnants Viljams G. Ferovs avarēja pie Ninbo, Ķīna

 Piemiņa 
Visplašākā Dūlitla reida piemiņas lietu ekspozīcija atrodas Amerikas Savienoto Valstu Gaisa spēku Nacionālajā muzejā (Raita-Patersona gaisa spēku bāzē) Deitonā, Ohaio štatā. Centrālā ekspozīcijas daļa ir gluži kā jauns B-25 lidaparāts, kas ir nokrāsots un marķēts kā Dūlita lidmašīna ar numuru 40-2344. Bumbvedējs, ko North American Aviation kompānija prezentēja reida veterāniem 1958. gadā, balstās uz autentiskās lidmašīnas reprodukciju. Lidmašīnu ieskauj vairāki autentiski ģērbti manekeni, tostarp Dūlitla, USS Hornet kuģa kapteiņa Marka Mičera un armijas un jūras spēku karavīrus, kas iekrauj bumbvedējā bumbas un munīciju. Izstādīti arī sudraba kausiņi, ko veterāni izmantoja katrā savā ikgadējā tikšanās reizē, lidojuma apģērba gabali un personīgais aprīkojums, izpletnis, ko viens no reida dalībniekiem izmantoja evakuējoties virs Ķīnas, un visu 16 apkalpju grupu fotogrāfijas un citi priekšmeti.

Ķīnā Dzjanšaņas pilsētā, Džedzjanas provincē, ir piemiņas zāle, kurā tiek godināti Dūlitla reida dalībnieki un ķīnieši, kuri viņiem sniedza palīdzību pēc reida.

 Attēlojums mākslā un kino 
Filmās "Pērlhārbora" (2001) un "Kauja par Midveju" (2019) ir sižeta līnija par reidu; papildus demonstrēta gaisa kuģu un apkalpju sagatavošanas process tam.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Complete documentary about the Doolittle Raid, and interviews
 Official Doolittle Raiders website Archived
 Doolittle Raid. Naval History and Heritage Command
 Children of the Doolittle Raiders website
 Official historian of the Doolittle raid, Carroll V. Glines talks about the raid 
 Unsettled History: America, China, and the Doolittle Tokyo Raid — PBS dokumentālā filma (57 min.)

Kategorija:Otrā pasaules kara kaujas
Kategorija:1942. gads
Kategorija:ASV vēsture
Kategorija:Gaisa kaujas un operācijas