Latviji

Latviji (Latvius) ir viena no osteolepjveidīgo kārtas (Osteolepiformes) ģintīm. Ģinti 1948. gadā izveidoja zviedru paleontologs Ēriks Jarviks. Ģints tipiskā suga ir Osteolepis grewingki (Gross, 1933) jeb Latvius grewingki. Ģints ir nosaukta Latvijas vārdā, pamatojoties uz tur atrastajiem tipiskās sugas pārstāvjiem. Šīs ģints aizvēsturiskie pārstāvji dzīvoja paleozoja ērā, augšdevona frānas stāvā.

 Apraksts 
Latviji ir no 16 cm līdz 1 m garas zivis. Galvaskauss pakāpeniski paplašinās kaudālā virzienā. Žaunu apgabals ir vidēji liels. Parietālais vairogs ir nedaudz garāks par postparietālo vairogu. Galvas vairogs ir krasi izliekts uz leju purna priekšējā daļā un mēreni izliekts asaru-žokļa iedobes apgabalā. Nāsis ir izvietotas salīdzinoši dorsālā stāvoklī, subnariālā stūra augšpusē, kurš, līdzīgi preorbitālajam stūrim, ir taisns. Pineālajai atverei ir rombiska forma, un tā atrodas postorbitālo stūru līmeņa priekšpusē, vai arī anteromediāli attiecībā pret parietālo bedrīšu līnijas priekšējiem galiem, kuri var sniegties līdz vairoga aizmugurējai malai nedaudz sāniski no mediānās šuves. Orbītas ir lielas, izvietotas laterāli. Vaiga plātne ir salīdzinoši augsta. Squamosum un quadratojugale augstums var 1,5 un 1,7 reizes pārsniegt to garumu. Bez sānu gulārēm ir arī mediānā gulāre. Postparietālā vairoga aizmugurējo malu sedz extrascapularia. Bazikapsulārā avotiņa apgabals pārkaulojas. Bullae acustica ir vāji attīstīta. Tipiskā aizausu izauguma nav. Bridža iedobes ir lielas, satuvinātas un ventrāli plaši atvērtas. Pakauša ķīli veido sazarojums virs foramen magnum un konisks izaugums zem fossa supraoticum, kuru caurauž kanāls. Notohordas kanāls ir mēreni plats. Apakšžokļa priekšējie zobi var būt palielināti. Sensorie kanāli ir iegremdēti trabekulārajā slānī un uz kaulu virsmas visbiežāk iziet divu poru rindu veidā. Rombiskās zvīņas un dermālie kauli ir klāti ar plānu kosmīna slāni.Татаринов Л.П., Новицкая Л.И., Бесчелюстные и древние рыбы. Справочник для палеонтологов, биологов и геологов, МОСКВА, ГЕОС, 2004., 309. lpp.

 Sistemātika 
 ģints: Latvius Jarvik, 1948 †
 suga: Latvius deckerty Jessen, 1966 †
 suga: Latvius grewingki (Gross, 1933) †
 suga: Latvius niger Jessen, 1973 †
 suga: Latvius obrutus Vorobyeva, 1977 †
 suga: Latvius porosus Greiner, 1977 †

(†) - izmirušu organismu grupa.

 Atsauces 

Kategorija:Ripidistijas