Gliptopomīni

Gliptopomīni (Glyptopominae) ir viena no osteolepjveidīgo kārtas (Osteolepiformes) apakšdzimtām. Apakšdzimtu 1909. gadā izveidoja angļu biologs Edvīns Stīvens Gudričs. Šīs apakšdzimtas aizvēsturiskie pārstāvji dzīvoja paleozoja ērā, augšdevonā. Apakšdzimta var būt parafilētiska.

 Apraksts 
Gliptopomīni ir salīdzinoši slaidas un, acīmredzot, dziļūdens zivis, kas sasniedza 25-100 cm garumu. Astes spura ir heterocerkāla vai heterodificerkāla (ar trim daivām). Muguras spuras ir satuvinātas savā starpā un ar astes spuru, un atrodas attiecīgi pretī vēdera un anālajai spurām. Krūšu spuru daivas ir nedaudz pagarinātas. Galvas priekšējais un aizmugurējais vairogi ir apmēram vienādā garumā. Etmoīda garums sastāda apmēram pusi no etmosfenoīda. Aizmugurējā iekšdeguna atvere savienojas ar hoānu. Deguna kapsulas ir salīdzinoši šauras, izstieptas gar etmoīda sānu sieniņu. Starpdeguna apgabals ir plats, sastāda ap ½ no etmoīda platuma. Priekšējā deguna bedre ir dubultīga, īsa un dziļa. Tā atrodas priekšdeguna nodalījumā, pārdalīta ar platu endokraniālo izcilni, un norobežota ar lemeša kaulu un aukslēju plātni. Ausu izaugumi ieņem augšējo stāvokli. Palatoquadratum ausu saite, iespējams, ir ligamentoza. Rostrālie kauli nav atpazīstami. Orbitālie izgriezumi ir salīdzinoši lieli. Pineālā atvere atrodas postorbitālajā apgabalā vai arī tās var nebūt. Ārējā vaiga plātne ir salīdzinoši īsa. Žaunu apgabals ir garš, īpaši ģeoloģiski jaunākajām formām. Submandibulārā sērija ir salīdzinoši īsa. Mediānā gulāre ir maza, vai arī tās nav. Lemeša kauli ir ar salīdzinoši augstām vertikālajām plātnēm, kas savā starpā saslēdzas, ar īsiem aizmugurējiem izaugumiem. Apakšžokļi ir ar palielinātiem priekšējiem zobiem, vai arī ar ilkņveidīgu rupji krokotu zobu pāri. Zobiem ir vienkārša polipokodontā tipa struktūra. Žokļu mazie zobi ir ar gludu ārējo virsmu. Sensorie kanāli zarojas un to izvadporas izvietotas vairākās rindās. Kanāli iet pa trabekulārā slāņa augšējo daļu. Kleitrums var saaugt ar klavikulu. Rombiskās zvīņas ir klātas ar gludu, smalki porainu kosmīna slāni, kurš uz galvaskausa kauliem un zvīņām var arī nebūt. Zvīņas tādā gadījumā ir klātas ar kaula ornamentējumu.Татаринов Л.П., Новицкая Л.И., Бесчелюстные и древние рыбы. Справочник для палеонтологов, биологов и геологов, МОСКВА, ГЕОС, 2004., 309. lpp.

 Atsauces 

Kategorija:Ripidistijas