Kizils

Eiropas kizils jeb parastais kizils (Cornus mas) ir kizilu dzimtas (Cornaceae) krūms vai neliels koks, kura dabiskais izplatības areāls ir Dienvideiropa un Dienvidrietumāzija. Tam ir spilgti sarkani augļi, kuriem piemīt skābena garša un augsta uzturvērtība. Eiropas kizils tiek audzēts gan kā krāšņumaugs, gan kā augļu koks, un tas ir īpaši novērtēts tautas medicīnā un kulinārijā.

Savvaļā kizils visbiežāk sastopams mežmalās, krūmājos un kalnainos apvidos, kur tas aug saulainās vai daļēji noēnotās vietās ar kaļķainu augsni. Tas ir izturīgs augs, kas spēj pielāgoties dažādiem klimata apstākļiem. Kizila augļi tiek izmantoti svaigā veidā, kā arī ievārījumu, sulu un destilātu pagatavošanā, savukārt koka cietība un izturība padara to piemērotu dažādiem amatniecības darbiem. Kizila ziedi nodrošina nektāru apputeksnētājiem, bet augļi kalpo par barības avotu putniem un savvaļas dzīvniekiem.

 Izplatība un biotopi 
Eiropas kizils dabiski sastopams plašā teritorijā, kas aptver Dienvideiropu un Dienvidrietumāziju. Tā dabiskais izplatības areāls ietver Balkānu pussalu, Itāliju, Francijas dienvidus, Turciju, Kaukāza reģionu un Irānas ziemeļrietumus. Retāk tas sastopams Centrāleiropā un Austrumeiropā, kur tas biežāk tiek audzēts kā kultūraugs. Eiropas kizils ir pielāgojies dažādiem klimata apstākļiem, taču vislabāk aug mērenajā un subtropu klimata joslā. Visbiežāk aug saulainās vai daļēji noēnotās vietās ar labi drenētu, kaļķainu vai neitrālu augsni. Kizils spēj izturēt sausumu un mērenu aukstumu, tomēr jaunie augi ir jutīgāki pret zemām temperatūrām un stipru salu.

Eiropas kizils dabā sastopams mežmalās un krūmājos, kas nodrošina aizsardzību no stipra vēja un pārmērīgas izžūšanas. Tas labi aug līdz pat 1500 metru augstumam virs jūras līmeņa, īpaši dienvidu nogāzēs, kur ir daudz saules gaismas. Pļavu malās un upju ielejās kizils iegūst piekļuvi auglīgākai augsnei un nepieciešamajam mitrumam. Pateicoties savai pielāgošanās spējai, Eiropas kizils ir sastopams gan savvaļā, gan kā kultūraugs augļu dārzos, parkos un apstādījumos. Tas ir nozīmīgs augs bioloģiskās daudzveidības nodrošināšanā, jo tā ziedi un augļi dod barību daudziem putniem, kukaiņiem un citiem savvaļas dzīvniekiem.

 Bioloģiskais raksturojums 
Eiropas kizils ir daudzgadīgs augs, kas var būt krūms vai neliels koks. Tas sasniedz 3–8 metru augstumu un veido plašu, blīvu vainagu. Tā augšanas laiks salīdzinoši lielāks nekā citiem augļu kokiem. Kizila lapas ir pretējas, ovālas vai eliptiskas formas, 4–10 cm garas un 2–5 cm platas. To virspuse ir tumši zaļa, bet apakšpuse gaišāka ar izteikti redzamām dzīslojuma līnijām. Rudenī lapas iekrāsojas sarkanīgās vai dzeltenīgās nokrāsās.

Eiropas kizils zied agrā pavasarī, pirms lapu plaukšanas. Ziedi ir mazi, dzeltenīgi un sakārtoti blīvās, lietussargveida ziedkopās ar 10–25 ziediem katrā. Ziedēšana parasti notiek februārī vai martā, atkarībā no klimatiskajiem apstākļiem, līdz ar to tas ir viens no pirmajiem ziedošajiem augiem pavasarī. Kizila augļi ir iegareni vai ovāli, spilgti sarkanā krāsā, 1–2 cm gari ar vienu cietu sēklu. To mīkstums ir sulīgs un skābens, un augļi ir piemēroti gan svaigai lietošanai, gan pārstrādei, piemēram, ievārījumos, sulās un destilātos. Augļi nogatavojas vēlu vasarā vai agrā rudenī, parasti no augusta līdz septembrim.

Kizila miza ir tumši pelēka, vecākiem kokiem saplaisājusi, piešķirot kokam raksturīgu tekstūru. Koksne ir ļoti cieta un izturīga, vēsturiski izmantota amatniecībā.

 Izmantošana 
Eiropas kizils ir daudzpusīgs augs, ko cilvēki izmanto pārtikā, tautas medicīnā un dekoratīvos nolūkos. Tā augļi un koksne ir vērtīgi dažādās jomās, savukārt dekoratīvais izskats padara to par iecienītu augu apstādījumos.

Kizila augļi ir spilgti sarkani, skābeni un ar augstu uzturvērtību. Tie ir bagāti ar vitamīniem, īpaši ar C vitamīnu, minerālvielām un antioksidantiem. Augļi tiek izmantoti dažādos veidos. Svaigi augļi lietojami kā veselīgs un atsvaidzinošs našķis. No augļiem gatavo garšīgus ievārījumus, želejas un pastilas. Tie ir piemēroti arī sulu un sīrupu ražošanai, ko bieži izmanto citu dzērienu pagatavošanā. Dažās valstīs kizila augļus izmanto tradicionālu alkoholisko dzērienu, piemēram, liķieru un brendiju, ražošanā.

Tautas medicīnā kizila augļus un citas auga daļas izmanto kā līdzekli veselības uzlabošanai. Augļiem piedēvē vairākas labvēlīgas īpašības. Kizila augļus izmantoja infekciju un iekaisumu mazināšanai. Tos lieto caurejas un citu gremošanas traucējumu gadījumos. Bagātība ar C vitamīnu padara kizilu par efektīvu līdzekli pret saaukstēšanos un gripu.

Eiropas kizils ir populārs krāšņumaugs, tā izteiksmīgā izskata un agrīnās ziedēšanas dēļ. Kizila dzeltenie ziedi zied pirms citiem augiem, radot īpaši pievilcīgu efektu dārzos un parkos, savukārt lapas un spilgti sarkanie augļi rudenī piešķir ainavai košumu. Kizilu izmanto dzīvžogos un apstādījumos.

kizils ir ne tikai praktiski vērtīgs, bet arī ekoloģiski nozīmīgs augs, kas piesaista apputeksnētājus un nodrošina barību putniem un savvaļas dzīvniekiem. Tas apvieno estētisko vērtību ar funkcionalitāti, padarot to par universālu izvēli gan lauku vidē, gan pilsētvidē.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Grimoņu rinda
Kategorija:Augļi