Orhonas ieleja

Orhonas ielejas kultūrainava () ir UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā iekļauts kultūrvēsturisko un arheloģisko pieminekļu komplekss Mongolijas centrālajā daļā, Orhonas upes augšteces ielejā.Дэлхийн өв Орхоны хөндийнд Administratīvi atrodas Arhangaja un Uvurhangaja aimakos Hangaja kalnu austrumu piekalnē. Kultūrainavas teritorija aptver Orhonas ieleju 100 km garumā un daļēji tās teritorija iekļaujas Hangaja nacionālā parka (dienviddaļa) un Orhonas ielejas nacionālā parka (ziemeļdaļa) teritorijā.

 Kultūrvēsturiskā vērtība 
Daudzus gadsimtus Orhonas ieleja tika uzskatīta par Centrālāzijas stepju impēriju varas centru. Arheoloģiski bagātais Orhonas upes baseins bija mājvieta vairākām secīgām nomadu kultūrām, kas kopš aizvēsturiskiem laikiem attīstījās harmonijā ar stepju dabisko ainavu un radīja šim reģionam raksturīgu ekonomisko, sociālo un kultūras politiku. Orhonas ieleja, kurā gadsimtiem ilgi norisinājās nomadu impēriju galvenās politiskās, tirdzniecības, kultūras un reliģiskās aktivitātes, kalpoja kā civilizāciju krustpunkts, kas savienoja Austrumus un Rietumus visā plašajā Eirāzijas teritorijā.Orkhon Valley Cultural Landscape

Agrākie pierādījumi par cilvēku apdzīvotību ir datēti ar Moiltinamas (pirms 40 000–15 000 gadiem) un Orhonas-7 akmens laikmeta arheoloģiskajām atradnēm, kas liecina, ka ieleja pirmo reizi tika apdzīvota apmēram pirms 62 000–58 000 gadiem. Pēc tam ielejā aizvēsturiskajā un bronzas laikmetā secīgi apmetās hunnu, tjurki, uiguri, kidaņi un visbeidzot mongoļi.

Savas kulturālās attīstības plaukumā ieleja bija plašās Čingishana 13. gadsimta Mongoļu impērijas galvaspilsētas Karakorumas vieta.

 Iekļautie objekti 

 Akmens laikmets 

 Moiltinama (Мойлтын ам) – paleolīta, mezolīta un agrīnā neolīta apmetne un kalēja darbnīca. 
 Orhona-VII (Орхон – VII) – viens no lielākajiem vidējā akmens laikmeta arheoloģiskajiem pieminekļiem ar vismaz 10 kultūrslāņiem.

 Klinšu raksti un gleznojumi 

 Orhonas upes klinšu gleznojumi – ap 60 attēlu uz 20 akmeņiem, kuros attēlotas savvaļas dzīvnieku medības.

 Apbedījumi un upurēšanas vietas 

 Caidamas pieminekļi (Хөшөө Цайдам) – 8. gadsimta Otrā Tjurku kaganāta valdnieka Bilgekagana un ģenerāļa Kultigina apbedījums ar rakstu pieminekļiem sentjurku valodā Orhonas rakstā. Ierīkota muzeja ekspozīcija.
 Šunhlaiūla kapenes (Шунхлай уул) – bronzas laikmeta kvadrātveida apbedījumi.
 Berhīnbulanas kapenes (Бэрхийн булан) – bronzas laikmeta apbedījumi.
 Arbūrugas senkapi (Ар бөөрөгийн эртний булш) – tjurku laikmeta apbedījumi.
 Kamieļa akmens (Тэмээн чулуун) – 42 kvadrātveida bronzas laikmeta apbedījumi.
 Širētūls (Шиpээт уул) – apbedījumu koplekss ar četriem «briežu akmeņu» monumentiem.
 Hutagūla apbedījumi (Хутаг уул) – bronzas laikmeta hunnu kapenes.
 Gumbīndendža (Гүмбийн дэнж) – briežu akmens un vairāk kā 30 apbedījumi.
 Maihantolgoja (Майхан толгой) – apbedījumu komplekss ar bagādīgu artefaktu klāstu.
 Bronzas laikmeta būvju paliekas pie Saihanbulagas.
 Narīnama (Нарийны ам) – 26 bronzas laikmeta kapukalni.

 Senpilsētu drupas un tempļi 

 Harbalgasa (Хар Балгас) – 8.–9. gadsimta Uiguru kaganāta galvaspilsētas Ordubalikas drupas 50 km² platībā.
 Karakoruma (Хархорум) – 13. gadsimta Čingishana Mongoļu impērijas galvaspilsētas drupas. 
 Mongoļu impērijas hanu ziemas pils drupas Bajangolas grīvā.
 Doitolgoja (Дойт толгой) – 13.–14. gadsimta pils drupas.
 Melhītolgoja (Мэлхийт толгой) – 7.–9. gadsimta pils drupas.
 Dzahīnbulaga (Захын булаг) – 13. gadsimta Tosohas pilsētas drupas.
 Huherega (Хөх эрэг) – senu ēku paliekas.
 Harbondgora (Хар бондгор) – 13. gadsimta pilsētas drupas.
 Erdenedzū (Эрдэнэ Зуу) – 1586. gadā dibinātais budistu klosteris; senākais no budisma reliģijas 3. ienākšanas viļņa Mongolijā. Mūsdienās muzejs.
 Šanhas klosteris (Шанхын хийд) – 1647. gadā dibināts budistu klosteris.
 Tuvhunas klosteris (Төвхөн хийд) – 1654. gadā dibināts budistu kalnu klosteris.

 Pieminekļi 

 Akmens bruņurupuči – četras akmens bruņurupuču figūras Harhorinas apkārtnē.
 Vairākas briežu akmeņu grupas.

 Svētvietas 

 Hangajovo (Хангай овоо) svētais kalns.
 Undursantūla (Өндөр сант уул) upurkalns.

 Nemateriālais kultūras mantojums 

 Morinhūra (Морин хуур) – tradicionālā stīgu instrumenta mūzika.
 Mongoļu tautasdziesmas.
 Nādams (наадам) – tradicionālie mongoļu vasaras vidus svētki, kas iekļauj sacensības cīņas sportā, jāšanā un loka šaušanā.
 Hūmejs (хөөмэй) – tradicionāls mongoļu mūzikas atskaņošanas veids, pūšot gaisu caur muti un degunu dažādās toņkārtās un vibrācijās.
 Tradicionālā mongoļu mājas amatniecība un rituāli.
 Šagainharvā (Шагайн харваа) – tradicionāla mongoļu galda spēle, kurā izmanto lopu locītavu kaulus.
 Airags (айраг) – raudzēta viegli alkoholiska piena dzēriena pagatavošana.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Mongolijas vēsture