Asins analīze

Asins analīze ir medicīniska izmeklēšana, kas sniedz informāciju par organisma veselības stāvokli, novērtējot asins sastāvu un dažādu komponentu līmeni. Tā var palīdzēt diagnosticēt slimības, noteikt iekaisumus, novērtēt orgānu funkcijas un uzraudzīt ārstēšanas efektivitāti. Asins analīzes var būt dažādas, tostarp vispārējā asins aina, bioķīmiskie testi, hormonālās analīzes un imunoloģiskie testi. 

Asins analīzes tiek veiktas, ņemot asins paraugu no vēnas vai pirksta gala. Rezultāti sniedz svarīgu informāciju par hemoglobīna līmeni, leikocītu un eritrocītu skaitu, glikozes, lipīdu, elektrolītu un citu vielu koncentrāciju. Regulāras asins analīzes palīdz agrīni atklāt veselības problēmas un veicināt savlaicīgu ārstēšanu.

 Veidi 
Atkarībā no pētījuma mērķa un noteicamo parametru klāsta izšķir vairākus asins analīžu veidus:

 Vispārējā asins aina (pilnā asins aina) – nosaka hemoglobīna līmeni, eritrocītu, leikocītu un trombocītu skaitu, hematokrītu un citus hematoloģiskos parametrus. Šo izmeklējumu izmanto, lai diagnosticētu anēmiju, infekcijas, iekaisuma procesus un hematoloģiskās slimības.
 Bioķīmiskā asins analīze – ietver glikozes, lipīdu (holesterīna, triglicerīdu), olbaltumvielu, enzīmu (piemēram, ALAT, ASAT, amilāzes), elektrolītu un citu vielu koncentrācijas noteikšanu. Tā ļauj novērtēt aknu, nieru, aizkuņģa dziedzera, sirds un citu orgānu darbību.
 Hormonālās analīzes – nosaka hormonu līmeni asinīs, lai izvērtētu endokrīnās sistēmas darbību. Biežāk tiek pētīti vairogdziedzera hormoni, dzimumhormoni, insulīns, kortizols un citi.
 Imunoloģiskās analīzes – izmanto, lai noteiktu antivielu klātbūtni, imūnās sistēmas aktivitāti un autoimūnu slimību pazīmes.
 Koagulogramma – novērtē asins recēšanas sistēmas stāvokli, mērot recēšanas laiku, fibrinogēna līmeni un citus hemostāzes rādītājus.
 Molekulārās un ģenētiskās analīzes – nosaka specifiskas DNS vai RNS sekvences, mutācijas un ģenētiskas predispozīcijas noteiktām slimībām.

 Ārējās saites 

Kategorija:Medicīna