Boltona

Boltona (; ) ir pilsēta Anglijā, Lielās Mančestras metropoles grāfistē, Boltonas metropoles boro administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes ziemeļrietumu daļā Ērvelas pieteku Krolas un Tongas krastos  no grāfistes galvenās pilsētas Mančestras centra un  no valsts galvaspilsētas Londonas; otra lielākā Mančestras aglomerācijas pilsēta.

 Vēsture 
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1185. gadā kā Boelton attiecībā uz Boltonas tīreļiem. 1251. gadā karalis Henrijs III piešķīra Boltonai tirgus tiesības, bet 1253. gadā Dārbi grāfs Viljams de Ferers piešķīra boro statusu. 14. gadsimtā pilsētā apmetās ieceļotāji no Flandrijas, kas attīstīja vilnas aušanu.

Anglijas rūpnieciskās revolūcijas laikā pilsēta strauji uzplauka — ar 216 kokvilnas austuvēm un 26 balināšanas un krāsošanas ražotnēm Boltona bija viens no lielākajiem un produktīvākajiem kokvilnas vērpšanas centriem pasaulē. Jau pirms tam flāmu iedibinātās aušanas un vērpšanas tradīcijas kopā ar vietējo izgudrotāju Ričarda Ārkraita un Semjuela Kromptona ieviestajām tehnoloģijām izraisīja strauju tekstilrūpniecības izaugsmi 19. gadsimtā. Tekstilrūpniecības izaugsmi sekmēja arī akmeņogļu pieejamība pilsētas tuvumā, kā arī 1791. gadā izbūvētās Mančestras Boltonas un Beri kuģojamais kanāls. 1828. gadā tika atklāta Lankašīrā vecākā Boltonas un Beri dzelzceļa līnija, kuru 1829. gadā savienoja ar Mančestras un Liverpūles līniju, bet 1831. gadā tika atklāta arī pasažieru satiksme. Boltonā ražoja lokomotīves, vagonus, bet vēlāk arī tvaika mašīnas un citu smago tehniku.

1911. gadā Boltonas tekstilindustrija nodarbināja ap 36 tūkstošiem cilvēku. 1920. gados sākās šīs industrijas noriets un pilsētā tas izraisīja ievērojamu bezdarbu un sociālo spriedzi.

1838. gadā Boltonai piešķīra municipālā boro statusu, bet 1889. gadā — grāfistes boro statusu.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Anglijas pilsētas
Kategorija:Lielā Mančestra