Īli

Īli (; ) ir katedrāles pilsēta (city) un pagasts Anglijas dienvidaustrumos, Kembridžšīras nemetropoles grāfistē, Austrumkembridžšīras distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas  grāfistes austrumdaļā Greitūzas upes krastā  no grāfistes centra Kembridžas un  no valsts galvaspilsētas Londonas.

 Vēsture 
Pilsēta būvēta uz māla salas Fenu purvu masīvā, tā augstākajā vietā. Par pilsētas pirmsākumiem uzskatāma abatijas dibināšana 672. gadā; tās dibinātāja un abate bija Austrumanglijas karaļa Onnas meita Eteldreda. Pirmo abatiju 870. gadā nopostīja vikingi. Atjaunota 970. gadā, kad Vinčesteras bīskaps to iesvētīja Svētajai Eteldredai. Pastardienas grāmata 1086. gadā to raksturoja kā otru bagātāko klosteri Anglijā. 1224. gadā karalis Henrijs III piešķīra Īli bīskapam tirgus tiesības. 14. gadsimtā vecās abatijas baznīcas vietā uzbūvēta Īli katedrāle. Pilsēta panīka pēc 14. gadsimta epidēmijas un 16. gadsimta reformācijas, kad tika likvidēts Īli klosteris.

Tradicionāli Īli un tās apkārtnē attīstīta zušu zveja un podniecība. 19. gadsimtā attīstījās fosfātu minerālmēslu ražošana, bet 20. gadsimta pirmajā pusē – cukura ražošana no apkārtnē ražotām cukurbietēm. Kopš 19. gadsimta vidus pilsēta attīstījās kā dzelzceļa mezgls – šeit krustojas piecas dzelzceļa līnijas. 

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Anglijas pilsētas
Kategorija:Kembridžšīra