Aviācija Latvijā

Latvijai ir bagāta aviācijas vēsture. 20. gadsimta sākumā aviatori, kā kara lidotājs Eduards Pulpe un aviokonstruktors Kārlis Irbītis, sniedza nozīmīgu ieguldījumu aviācijas attīstībā, veidojot jaunas lidmašīnas.

Pašlaik visas aviācijas darbības Latvijā pārrauga Civilās aviācijas aģentūra.

 Vēsture 

 Aviatori 
Herberts Cukurs uzbūvēja vismaz trīs paša izstrādātas lidmašīnas. 1937. gadā viņš veica 45 000 kilometru (24 000 jūdzes; 28 000 jūdzes) garu ceļojumu, apmeklējot Japānu, Ķīnu, Indoķīnu un Indiju, lidojot ar paša radīto koka monoplānu "Trīs zvaigznes" (reģistrācija YL-ABA). Lidmašīnu darbināja De Havilland Gipsy dzinējs.

Eduardam Pulpem atzītas piecas apstiprinātas gaisa uzvaras, lidojot Francijas Aéronautique Militaire un Krievijas Impērijas gaisa spēkos, pirms viņš tika nāvējoši ievainots 1916. gada 2. augustā.

Leitnantam Pēterim Eduardam M. Tomsonam provizoriski tiek atzītas 11 uzvaras. Pirms pievienošanās Latvijas Aviācijas grupai Latvijas Brīvības kara laikā dienējis Francijas, Krievijas un Padomju Krievijas gaisa spēkos.

lgerdam I. Teterim provizoriski atzītas sešas uzvaras, dienējot Krievijas Impērijas gaisa spēkos, pirms viņš tika nogalināts 1917. gada 28. februārī.

 Agrā aviācija 
 1670. gadā, Priekules pilsētā zviedru kalējs Toms Johansons esot izveidojis spārnus un nolidojis no Priekules baznīcas torņa apmēram 2 km, iespējams, būdams viens no pirmajiem gaisa transportlīdzekļa izgatavotājiem. Johansons salauza kāju, bet baznīca lidojumu nosodīja kā zaimošanu.
 1785. gadā latviešu mehāniķis Ernests Johans Bīnemanis izgatavo pirmos gaisa balonus un divas reizes veiksmīgi demonstrē gaisa balona pacelšanos.
 1909. gadā T. Kalups Rīgā nodibina pirmo lidmašīnu ražošanas rūpnīcu.
 1910. gadā Teodors Meibaums pirmo reizi Latvijā lidmašīnai liek pacelties.
 1910. gadā Latvijā pirmais dzinējspēka lidojums (pilots A. Kuzminskis, lidojuma ilgums — 56 sekundes).
 1913. gadā pirmā lidmašīnas avārija. Imperiālās Krievijas flotes hidroplāns Sikorsky S-10, kas pacēlās Liepājā, zaudēja kontroli un 90 m no krasta avarēja Baltijas jūrā, noslīcinot pilotu Pjotru Vaksmutu, bet pasažieris guva smagus miesas bojājumus.
 1920. gadā K. Viziņš pēc savas iniciatīvas nodibināja aeroklubu "Latvijas Aeroklubs".
 1925. gadā tiek dibināta lidmašīnu rūpnīca "Kristīna Bakmane".

 Pirmie lidojumi ar motora lidmašīnām 
 1910. gada 6. jūlijā pirmais lidojums Latvijā. Vācijā ražots monoplāns. (pilots Teodors Meibaums, ilgums: 56 sekundes, augstums 8 metri).
 1911. gada 5. martā pilots A. Kuzminskis nolido ar Bleriot 9 1 minūti un 50 sekundes, augstums 25 metri.
 1911. gada 6. martā pilots V. Smits ar Sommer nolido 3 minūtes, 44 sekundes, augstums 80 metri.
 1911. gada 10. martā pilots V. Smits nolido ar Sommer 9 minūtes, 37 sekundes, augstums 170 metri.

 Civilā aviācija 

 Civilā aviācija laika posmā no 1945. līdz 1991. gadam 
Latvijā civilo aviāciju regulēja Latvijas civilās aviācijas pārvalde, kas atradās PSRS Civilās aviācijas ministrijas pakļautībā. Komerclidojumiem no Rīgas izmantoja Spilves un Rumbulas lidlaukus, kā arī lidostu "Rīga” no 1974. gada. Komercaviācijā šajā laikā izmantoja lidmašīnas Li-2, Il-12, Il-14, Il-18, Tu-104, Tu-134, Tu-154, An-24, An-26, Jak-40. Plaši tika izmantota aviācija lauksaimniecībā agroķīmijas darbos. Latvijā bija ap 100 agroķīmijas lidlauku, kur izmantoja lidmašīnas An-2. Speciālajos aviācijas darbos izmantoja arī helikopterus Mi-2. Sanitārajā aviācijā izmantoja lidmašīnas Jak-12 un helikopterus Mi-2. Sporta aviācija bija DOSAAF pakļautībā un atradās Bauskas, Cēsu, Glūdas, Cīravas, Langaču lidlaukos.

 Civilā aviācija laika posmā no 1991. gada līdz mūsdienām 
1991. gada 1. oktobrī notika Latvijas civilās aviācijas pārvaldes sadalīšana trijās patstāvīgās struktūrās — valsts aviokompānijā, valsts lidlauku uzņēmumā un valsts uzņēmumā "Gaisa satiksmes vadības organizēšanas centrs”. Līdz ar to radās iespēja Latvijā veidot valsts un privātās aviosabiedrības. 1992. gadā valsts īpašuma akciju sabiedrība "Latvijas Aviolīnijas” (Latavio) bija viena no spēcīgākajām jaundibinātajām aviosabiedrībām, kas veica regulārus pasažieru pārvadājumus uz 13 dažādām Eiropas un Krievijas pilsētām. Dažādu ekonomisku un finansiālu faktoru ietekmes rezultātā, dažas no jaunizveidotajām aviosabiedrībām pārtrauca savu darbību, bet citas sekmīgi turpināja attīstību.

Latvijas aviācijas nozarē sekmīgi darbojas aviosabiedrība A/S Air Baltic Corporation un galvenās privātās aviosabiedrības A/S RAF-Avia, SIA SmartLynx Airlines un helikopteru aviosabiedrības SIA "Baltijas helikopters" un SIA GM helicopters. Starptautiskos lidojumus nodrošina Starptautiskās lidostas — "Rīga", "Liepāja" un "Ventspils". Lidosta "Rīga" ir kļuvusi par vienu no vadošajām lidostām Baltijas valstīs. Latvijas Republikas gaisa telpas izmantošanu un gaisa satiksmes organizēšanu veic valsts akciju sabiedrības "Latvijas gaisa satiksme" (LGS), kas savā darbībā izmanto modernu sakaru navigācijas un radiolokācijas līdzekļus un ES standartiem atbilstošas procedūras.

 Aviolīnijas Latvijā 

 Aktīvas aviolīnijas 
VārdsGalvenā bāzeBildeAirBalticStarptautiskā lidosta "Rīga"AirBaltic in Riga International Airport|150 pxGetJet Airlines LatviaStarptautiskā lidosta "Rīga"RAF-AviaStarptautiskā lidosta "Rīga"150pxSmartLynx AirlinesStarptautiskā lidosta "Rīga"150px

 Likvidētās aviolīnijas 
VārdsGalvenā bāzeBildeUzsāka darbībuBeidza darbībuAlpha Express AirlinesStarptautiskā lidosta "Rīga"2012.2017.Baltic Express LineStarptautiskā lidosta "Rīga"150px1993.2001.ConcorsStarptautiskā lidosta "Rīga"150px1995.2005.InversijaStarptautiskā lidosta "Rīga"150px1991.2012.LAT-ALAKStarptautiskā lidosta "Rīga"150px19921997.LatavioStarptautiskā lidosta "Rīga"150px1992.1996.Latpass aviolīnijasStarptautiskā lidosta "Rīga"150px1995.2004.AS Latvijas Gaisa satiksmeSpilves lidosta150px1922.1928.PrimeraAir NordicStarptautiskā lidosta "Rīga"150px2014.2018.Riga AirlinesStarptautiskā lidosta "Rīga"150px1994.2002.Transeast AirlinesStarptautiskā lidosta "Rīga"Як-40 TransEast Airlines — Latavio YL-TRB|150px1993.2008.Valsts gaisa satiksmeSpilves lidostaframeless|150px1923.1940.VIP AviaStarptautiskā lidosta "Rīga"YL-SKY Canadair Challenger CL.604 (7403710490)|150px2000.2019.

 Negadījumi un incidenti 
 2024. gada 19. jūnijā Skydive Latvia lidmašīna Pilatus PC-6/B2-H4 Turbo Porter 4 kilometrus no lidostas "Rīga" pazuda no radara. Pilots ziņoja par tehniskām problēmām un veica ārkārtas nosēšanos uz lauka.
 2024. gada 4. maijā Tecnam P2008 JC piedzīvoja dzinēja atteici un tika piespiests piezemēties uz autoceļa A1 pie Ādažiem. Abi pasažieri nav cietuši, bet lidmašīna ietriecās ceļa zīmē sabojādama kreiso spārnu.
 2023. gada 8. martā airBaltic Airbus A220-300 cieta no skrejceļa novirzes no priekšgala riteņa Rīgas lidostā.
 2022. gada 4. septembrī privāts Cessna 551 avarēja Baltijas jūrā 37 km no Ventspils; četri cilvēki gāja bojā.
 2022. gada 17. februārī Finnair reisu AY1107 novirzīja uz Rīgas lidostu, kad salonā pamanīta dūmu smaka.
 2021. gada 3. decembrī Air Baltic reiss BT102 cieta no skrejceļa novirzes.
 2021. gada 8. augustā ANBO II replika Cēsu lidlaukā zaudēja jaudu pacelšanās laikā; viens cilvēks gāja bojā.
 2021. gada 1. maijā SOCATA MS 894 A nosēšanās laikā Limbažu lidlaukā tai nolūza priekšējās šasijas balsts un ritenis.
 2020. gada 1. septembrī Tecnam P2008 JC veicot pagriezienu pa kreisi par 180° Ādažu lidlauka 33. skrejceļa sākumā, gaisa kuģim nolūza priekšējās šasijas balsta stiprinājums.
 2020. gada 9. februārī helikopters R44 veica nosēšanos Rumbulas lidlaukā. Piezemēšanās laikā cietas nosēšanās dēļ salūza helikoptera šasijas kreisās puses priekšējā balsta daļa un ar astes stabilizatoru tas aizķēra lidlauka betona seguma virsmu.
 2019. gada 20. jūlijā lidmašīna Cessna TR182 veica nosēšanos Limbažu lidlaukā ar neizlaistām šasijām.
 2018. gada 24. septembrī Air Baltic reiss BT432 tuvojoties Rīgas lidostai, piedzīvoja sadursmi ar putniem. Lidmašīnai nodarīti bojājumi deguna aptvērējam.
 2018. gada 5. augustā airBaltic Bombardier CSeries CS300 pacelšanās laikā apkalpe saņēma RH dzinēja zema eļļas spiediena brīdinājumu; tika izslēgts dzinējs un lidmašīna atgriezās lidostā.
 2018. gada 8. jūlijā Bücker Bü-133C Jungmeister nokritās eļļas spiediens un tika pieņemts lēmums veikt avārijas nosēšanos. Avārijas nosēšanās laikā Dāviņu pagasta teritorijā lidmašīna sadūrās ar zemi; viens cilvēks gāja bojā.
 2018. gada 21. jūnijā Air Baltic reiss BTI7QX, nolaižoties Rīgā, piedzīvoja īslaicīgu skrejceļa novirzi.
 2017. gada 3. novembrī Air Baltic reiss BT360 braucot stāvvietā starptautiskajā lidostā Rīga, ar labās puses spārna galu ietriecās kāpņu telpas dzelzs konstrukcijā.
 2017. gada 8. oktobrī privāts helikopters Robinson R44 Raven I ietriecās elektropārvades līnijas; viens cilvēks gāja bojā.
 2017. gada 17. februārī VIM Airlines lidmašīnai Boeing 737-500, tika bojāta pacelšanās skrejceļa izbraukuma incidentā starptautiskajā lidostā Rīga, Latvijā.
 2016. gada 17. septembrī airBaltic reisam BT641 priekšējais ritenis netika pilnībā ievilkts pēc pacelšanās lidojuma, lidmašīna turpināja sadedzināt degvielu un vēlāk droši nosēdās atpakaļ pie RIX ar daļēji izslēgtu priekšējo pārnesumu.
 2016. gada 10. augustā PinkAir Cessna 550B Bravo nevarēja atbrīvot Rīgas 18. skrejceļu, jo plīsusi galvenā zobrata riepa. Rezultātā lidosta tika slēgta uz aptuveni 3 stundām, jo ​​radās grūtības ar gaisa kuģa vilkšanu.
 2016. gada 4. maijā viastroitel AC-4 Russia RA-0423A privātais planieris avarēja paceļoties Grīvas lidlaukā. 1 gāja bojā.
 2014. gada 28. decembrī privāts eksperimentāls IN-02 Neilgi pēc pacelšanās radās dzinēja atteice un tā avarēja. 1 gāja bojā. Lidmašīna bija privāti būvēta lidmašīna ar Subaru automašīnas dzinēju un propelleri.
 2014. gada 15. novembrī Flybe Nordic reiss FCM72TX pilotam bija procedūru trūkums, kā veikt amata pārņemšanu.
 2014. gada 15. novembrī Air Baltic reiss BTI34H pilotam bija procedūru trūkums, kā veikt amata pārņemšanu.
 2014. gada 8. septembrī Transaero reiss UN252 veica ārkārtas nosēšanos Rīgas lidostā, kad dzinējam bija problēmas.
 2014. gada 25. jūnijā pašveidots un nereģistrētais Jodel D-18 zaudēja kontroli, un lidmašīna ietriecās zemē. Viena persona gāja bojā.
 2014. gada 8. maijā privāts Pitts S-28B avarēja akrobātikas laikā. Viena persona gāja bojā.
 2013. gada 13. oktobrī Air Baltic reiss BTI416 kapteinis paziņoja, ka nejūtas labi. Viņš devās uz tualeti. Pa ceļam uz tualeti viņš nokrita uz grīdas un noģība.
 2013. gada 8. septembrī, Kandavā privāts Pegasus XL-Q ietriecās kokos un avarēja krūmos. Viena persona gāja bojā.
 2012. gada 13. novembrī Flying School Spilve Tecnam P2006T avarēja purvā veicot vingrinājumu "Dzinēja izslēgšana un atkārtota iedarbināšana". Divas personas gāja bojā.
 2012. gada 20. augustā SIA "TEKARA" Tecnam P92-JS veica ārkārtas nosēšanos uz Rīga-Ventspils šosejas Pūrē pēc dzinēja izslēgšanās.
 2012. gada 12. jūlijā HeliPro McDonnell Douglas MD 500E bija nodarīti bojājumi piespiedu nosēšanās laikā pie Kastīres
 2012. gada 6. jūlijā Aeroprakt firmas A-22 lidmašīna pēc dzinēja apstāšanās bija spiesta nosēsties ārpus Ādažu lidlauka. Veicot nosēšanos daļēji sabojāta priekšējā statne un propellera lāpstiņa.

 2012. gada 4. maijā FlyItalia MD3 Rider dzinēja problēmu dēļ veica avārijas nosēšanos uz lauka netālu no Jaunsvirlaukas.
 2012. gada 7. janvārī Ryanair Boeing 737-8AS nolaižoties Rīgas virzienā, sliktos laikapstākļos ar mērenu sniegu, uzrādītie gaisa ātruma (IAS) rādījumi sāka atšķirties.
 2011. gada 15. oktobrī Ādažu Aerokluba Zlín Savage Cruiser ultralight avarēja kukurūzas laukā netālu no Turaidas un sadega. Divas personas gāja bojā.
 2011. gada 5. jūnijā Flylab Tucano Delta 3 lidmašīna veica treniņlidojumu Cēsu vecajā lidlaukā. Lidojuma laikā, veicot manevru, pilots netika galā ar gaisa kuģa vadību. Gaisa kuģis iekļuva grīstē un sadūrās ar zemes virsmu. Viena persona gāja bojā.
 2011. gada 21. maijā Comco Ikarus C42 Cyclone bija spiests nolaisties pie Jelgavas cukurfabrikas.
 2011. gada 18. februārī SIA "TEKARA" Tecnam P92-JS pārbrauca pāri skrejceļam Spilves lidostā.
 2010. gada 5. decembrī airBaltic Bombardier DHC-8-402Q Dash 8 bija problēmas ar iekšējo spiedienu un veica ārkārtas nosēšanos Rīgas lidostā.
 2010. gada 2. oktobrī Kvant 03S avarēja egļu mežā. Viena persona gāja bojā.
 2010. gada 10. maijā Aerospool WT-9 Dynamic nesasniedza skrejceļu un avarēja 200 metru attālumā no tā.

 2008. gada 16. augustā AirTraining Piper PA-31 Navajo bez atļaujas veica trikus virs neapdzīvotas vietas Tukumā un avarēja Laustiķu pļavā. Viena persona gāja bojā.
 2008. gada 27. aprīlī SIA "PLAZMA-AB" Lilienthal X-32 zaudēja kontroli un avarēja netālu no Jūrmalas lidostas.
 2006. gada 12. septembrī SIA "AVIO Rīga" Aeroprakt A22 pacelšanās manevra laikā zaudēja ātrumu un zaudēja kontroli pār lidmašīnu, avarējot pie Ādažu lidlauka.
 2006. gada 28. jūnijā SIA "Aeronavigācijas serviss. Mācību centrs" Cessna 152 trenējoties ietriecās zemē pie Ikšķiles. Divas personas gāja bojā.
 2005. gada 27. jūlijā Latvijas valsts robežsardzes helikopters Agusta-Bell 206B JRIII studentam pilotam neizdevās pietiekami samazināt helikoptera vertikālo un horizontālo lidojuma ātrumu, kā rezultātā helikoptera rotora lāpstiņas saskārās ar zemi un avarēja Grīvā.
 2005. gada 19. maijā Tyrolean Airways Fokker 100 lidmašīnas salonā bija paaugstināts spiediens. Lidmašīna veica ārkārtas nosēšanos Rīgā.
 2005. gada 25. janvārī KESCO Bermuda Limited Raytheon 390 Premier 1 pārbrauca pāri skrejceļam Ventspils lidostā.
 2004. gada 12. jūnijā nesertificēts privāts Aeroprakt A-22 avarēja Andrejsalā, Rīgā. Divas personas gāja bojā.
 2002. gada 6. decembrī privāts Grumman American AA-5 Tiger aizķēra elektrības vadus un avarēja netālu no Spilves lidostas.
 2002. gada augustā privāts motodeltaplāns avarēja Mazsalacā. Avārijas iemesls bija pilota nemākulība, kā arī tehniskas nepilnības degvielas padeves sistēmā. Viena persona gāja bojā.
 2001. gada 29. jūlijā privāts helikopters paceļoties ietriecās elektropārvades līnijās un avarēja uz A2 šosejas. Divas personas gāja bojā.

 1995. gada 7. jūnijā Latvijas gaisa spēku Let L-410UVP piedalījās aviošovā Lielvārdes militārajā lidlaukā, kura laikā piloti mēģināja veikt nāves cilpas manevru, pēc otrā manevra lidmašīna neatgūstot līdzsvaru ietriecās zemē. Divas personas gāja bojā.
 1992. gada 25. martā divas Krievijas Gaisa spēku MiG-27D lidmašīnas, kas pacēlās no Lielvārdes lidlauka, avarēja Zvārdes poligonā un pie Aijažu ezera netālu no Lēdurgas. Abi iznīcinātāju piloti gājuši bojā. Avāriju vietās uzstādītie metāla memoriāli vēlāk pazuduši.
 1992. gadā MiG-27M Flogger avarēja pie Rīgas. Viena persona gāja bojā.
 1992. gadā MiG-27M Flogger avarēja pie Rīgas. Viena persona gāja bojā.
 1990. gada 15. maijā iznomāts DOSAAF Rīgas aerokluba AN-2 nolaižoties tika neatgriezeniski bojāts smagās nosēšanās dēļ.
 1987. gada 22. maijā Aeroflot lauksaimniecības lidmašīna An-2 pacēlās Mārsnēnu lidlaukā un avarēja laukā Mārsnēnos, dzinēja atteices dēļ. Pilota liktenis nav zināms.
 1986. gada 1. jūlijā 668 BAP PSRS Gaisa spēku Su-24 avarēja dzinēja aizdegšanās dēļ 6 km uz ziemeļrietumiem no Tukuma.
 1986. gada 27. martā PSRS gaisa spēku 886.ORAP lidmašīna Su-17M4 tuvojās Jēkabpils aviācijas bāzei. Tuvošanās laikā pilots zaudēja telpisko orientāciju un lidmašīna ietriecās zemē. Viena persona gāja bojā.
 1985. gada 9. janvārī Su-24 lidmašīna veica Tukumā avārijas nosēšanos.
 1983. gada 29. aprīlī Aeroflot lauksaimniecības lidmašīna AN-2 lidojot nelielā augstumā, aizķēra elektrības līnijas vadus un avarēja laukā. Pilota liktenis nav zināms.
 1981. gada 13. jūnijā Aeroflot lidmašīna An-2 dzinējs sabojājās neilgi pēc pacelšanās. Piloti izvēlējās atgriezties lidlaukā, bet lidmašīna zaudēja augstumu un stiprā vēja dēļ novirzījās uz degvielas noliktavu. 15 metru augstumā kreisais spārns sadūrās ar dīzeļdegvielas uzglabāšanas tvertnes jumtu, pēc tam lidmašīna ietriecās citā tvertnē un eksplodēja. Divas personas gāja bojā.
 1980. gadu vidū Il-76 ietriecās Spilves lidostas celtnes sienā manevrēšanas laikā.
 1979. gada 10. oktobrī avārijas nosēšanās laikā Tukumā, PSRS Baltijas kara flotes Su-24 nolūza lidmašīnas kreisais ritenis un lidmašīna sadega.
 1979. gada 18. maijā kara lidmašīna avarēja Daugavā pie Ķengaraga. Žurnālisti un aculiecinieki tolaik nebija zinoši par aviāciju, padomju vara centās slēpt avārijas, tāpēc šo aviokatastrofu konkrētie apstākļi paliek noslēpumā. Pilota liktenis nav zināms.
 1979. gada 22. martā Aeroflot reiss L-34 tuvojās Liepājas lidostai, lidmašīna nolaidās pārāk ātri, zem glisādes slīpuma. Autopilots tika izslēgts 180 m augstumā. Novirzīta pa labi no lokalizatora, vertikālais ātrums palielināts līdz 8 m/s. Piloti izmēģināja vizuālo kontaktu, nosvērās pa kreisi 60 m augstumā. Jaudas sviras pavirzījušās 60 m attālumā. Tu-134 ietriecās kokos 1690 m no skrejceļa sliekšņa, 155 m pa labi no viduslīnijas, 10-12 m augstumā. Pagriezās pa kreisi, 2 m augstumā ietriecās dzelzceļa uzbērumā, sadalījās un aizdegās. Četras personas gāja bojā.
 1971. gada 29. novembrī Aeroflot lidmašīna AN-2 veica lauksaimniecības apsmidzināšanu. Pēc tās pilots bez atļaujas izpildīja trikus, bet pēc brīža zaudēja kontroli, krita ar priekšgalu lejup un avarēja 3 kilometrus uz ziemeļiem no Alojas lidlauka. Viena persona gāja bojā.
 1967. gada 30. decembrī Aeroflot reiss L-51, tuvojoties Liepājas lidostai, lidmašīna glisādē ielidoja ar ātrumu 300 km/h un 300 metru augstumā, nevis ieteicamo 220 km/h 200 metru augstumā. Pilots mēģināja palēnināt ātrgaitas nolaišanos ar pretējo vilci, bet pēc tam uzsāka nokavētu pieeju. Apgrieziena laikā labais dzinējs nodrošināja vilci uz priekšu, bet kreisais palika atpakaļgaitā. Lidmašīna ripoja pa kreisi, atsitoties pret zemi 250 metrus no pieejas ceļa. Ar ievilktām riepām, kreisais propelleris saskārās ar zemi, pirms lidmašīna sasniedza augstumu. Pēc 140 metru pārvarēšanas lidmašīna ietriecās komunālo pakalpojumu stabā, pārraujot daļu no labā spārna. Pēc tam tā lidoja 1270 metrus, palielinot labo slīpumu, līdz smagi ietriecās 48 grādu leņķī. 43 personas gāja bojā.
 1961. gada 13. augustā Aeroflot lidmašīna Ilyushin Il-18B miglā pārbrauca pāri skrejceļam un Daugavgrīvas šosejai.
 1954. gada 4. aprīlī PSRS Gaisa spēku La-15 lidmašīna avarēja dzīvojamo māju kvartālā Vecliepājā. Viena persona gāja bojā. Dzīvojamajās mājās gāja bojā četri pieaugušie un divi bērni.

 1951. gada 22. jūnijā padomju flotes gaisa spēku lidmašīna avarēja pienākumu izpildes laikā, kad lidmašīna pēkšņi iekrita Baltijas jūrā netālu no Latvijas krasta. Viena persona gāja bojā.
 1951. gada 28. martā Aeroflot lidmašīna Lisunov Li-2 veica mācību lidojumu no Spilves, kad saskārās ar sliktiem laikapstākļiem. Piezemēšanās laikā stiprā lietū lidmašīna izslīdēja un avarēja.
 1950. gada 8. aprīlī ASV Jūras kara flotes Consolidated PB4Y-2 Privateer veica elektroniskās novērošanas lidojumu novērošanu padomju zemūdenēm. Privateer virs Baltijas jūras pārtvēra četri padomju iznīcinātāji La-11 un Privateer iznīcināja 15 km no Liepājas. Desmit personas gāja bojā.
 1949. gada 7. martā 622 ShAP PSRS Gaisa spēku Jak-11 akrobātikas laikā ietriecās zemē. Divas personas gāja bojā.
 1947. gada 1. oktobrī PSRS Gaisa spēku lidmašīna avarēja pie Jelgavas. Viena persona gāja bojā.
 1945. gada 24. maijā PSRS Gaisa spēku Yakovlev UT-2 avarēja netālu no Rīgas. Viena persona gāja bojā.
 1945. gada 8 maijā Jelgavā, kad padomju karavīri, uzzinājuši par Vācijas kapitulāciju Otrajā pasaules karā, nepamatoti sāka šaut gaisā un trāpīja padomju lidmašīnā, noraujot tam spārnu. Gaitis Grūtups min, ka šī bija pirmā aviokatastrofa par kuru sabiedrība uzzināja. Pilota liktenis nav zināms.
 1945. gada 26. februārī Fw 190F-8 no III./SG 3. Luftwaffe kaujas eskadras grupas tika bombardēta un iznīcināta Sabiles lidlaukā. Pilota liktenis nav zināms.
 1945. gada 23. februārī I./JG 54 Luftwaffe Focke-Wulf Fw 190 A-8 tika bojāts nelabojami (pie 60%) vēdera nolaišanās laikā netālu no Apšeniekiem pēc dzinēja darbības traucējumiem.
 1945. gada 17. februārī PSRS Baltijas kara flotes 9 IAP ekipāžas Jakovlev Jak-9 tika notriekts gaisa kaujā 25 km dienvidrietumos no Liepājas. Viena persona gāja bojā.
 1945. gada 17. februārī PSRS Baltijas kara flotes 9 IAP ekipāžas Jakovlev Jak-9 tika notriekts gaisa kaujā 25 km dienvidrietumos no Liepājas. Viena persona gāja bojā.
 1945. gada 17. februārī PSRS Baltijas kara flotes 9 IAP ekipāžas Jakovlev Jak-9 tika notriekts gaisa kaujā 15 km dienvidos no Liepājas. Viena persona gāja bojā.
 1945. gada 17. februārī PSRS Baltijas kara flotes 9 IAP ekipāžas Jakovlev Jak-9 tika notriekts gaisa kaujā 2 km rietumos no Liepājas. Viena persona gāja bojā.
 1945. gada 17. februārī PSRS Baltijas kara flotes 9 IAP ekipāžas Jakovlev Jak-9 tika notriekts gaisa kaujā 15 km dienvidos no Liepājas. Viena persona gāja bojā.
 1945. gada 14. janvārī 7./JG 54 Luftwaffe lidmašīna Fw 190A-8 WNr white 11 bija piecēlusies Liepājas lidostā un lidoja uz rietumiem, pie Liepājas ostas, Fw 190A-8 ietriecās un avarēja kravas kuģa celtnī. Viena persona gāja bojā.
 1945. gada 14. janvārī 7./JG 54 Luftwaffe lidmašīna Fw 190A-6 WNr white 8 avarēja un eksplodēja testa lidojumā. Viena persona gāja bojā.
 1945. gada 6. janvārī Fw 190A-5 white 4 no 3./JG 54 Luftwaffe eskadras grupas lidmašīna piecēlās Sabiles lidlaukā un viņu kļūdaini notrieca ar vācu pretgaisa flak lielgabalu.
 1944. gada 27. decembrī divi 1./JG 54 Luftwaffe Focke-Wulf Fw 190 gaisa kaujas laikā mēģināja atgriezties Skrundas lidlaukā. Virs Dobeles notika abu Luftwaffe lidmašīnu sadursme. Abu lidmašīnu piloti gāja bojā.
 1944. gada 21. decembrī PSRS gaisa spēku Lavochkin La-7 neizdevās atgriezties no kaujas misijas Saldus apgabalā. Lidmašīna pazudusi līdz šai dienai. Pilota liktenis nav zināms.
 1944. gada 14. decembrī PSRS 47 ShAP Baltijas kara flotes Ilyushin Il-2 tika notriekts gaisa kaujā 10 km uz ziemeļiem no Liepājas. Divas personas gāja bojā.
 1944. gada 27. oktobrī Sarkanās armijas gaisa spēku lidmašīna avarēja Jelgavas novadā cīņu misijas laikā. Viena persona gāja bojā.
 1944. gada 14. septembrī 68 GvIAP PSRS gaisa spēku Bell P-39 Airacobra tika notriekts gaisa kaujā netālu no Rīgas. Viena persona gāja bojā.
 1944. gada 31. augustā PSRS Ilyushin Il-2 notrieca gaisa kaujā virs Jelgavas. Pilota liktenis nav zināms.
 1944. gada 31. augustā PSRS Ilyushin Il-2 notrieca gaisa kaujā virs Jelgavas. Pilota liktenis nav zināms.
 1944. gada 31. augustā PSRS Ilyushin Il-2 notrieca gaisa kaujā virs Jelgavas. Pilota liktenis nav zināms.
 1944. gada 29. augustā Luftwaffe Fieseler Fi-156 avarēja pie Džūkstes. Gāja bojā Pauls Laukss.
 1944. gada augusta beigās 1./SG 4 Luftwaffe Focke-Wulf Fw 190 avarēja austrumos no Ērgļiem, kad viņai iešāva ar pretgaisa lielgabalu. Viena persona gāja bojā.
 1944. gada 7. augustā 17 IAP PSRS gaisa spēku Bell P-39 Airacobra tika notriekta gaisa kaujā pie Skaistkalnes. Viena persona gāja bojā.
 1944. gada 22. jūlijā Ilyushin Il-2 tika notriekts virs Daugavpils. Pilota liktenis nav zināms.
 1944. gada 22. jūlijā Ilyushin Il-2 tika notriekts virs Daugavpils. Pilota liktenis nav zināms.
 1944. gada 22. jūlijā Ilyushin Il-2 tika notriekts virs Daugavpils. Pilota liktenis nav zināms.
 1944. gada 14. maijā Zviedru gaisa spēku Caproni Ca.313 pārlidojot Baltijas jūru, lidmašīnu notrieca vācu Luftwaffe pilots. Ca.313 avarēja Baltijas jūrā 13 km attālumā no Ventspils. Viena persona gāja bojā.
 1943. gada 23. aprīlī Somu gaisa spēku Junkers Ju-88 A-4 avarēja Saulkrastos ceļā uz Somiju. Četras personas gāja bojā.
 1941. gada jūlijā PSRS gaisa spēku Douglas DC-2-115F iznīcināja vācu Luftwaffe, kamēr tas stāvēja uz manevrēšanas ceļa.
 1941. gada jūlijā Luftwaffe bumbvedējs Heinkel He-111 tika notriekts gaisa kaujā Daugavpils apgabalā laika starpā 1941. gada 10. līdz 19. jūlijam.
 1941. gada 28. jūnijā 9./KG 1 Luftwaffe Junkers Ju 88A-5 avarēja 1 km dienvidos no Ķekavas. Četras personas gāja bojā.
 1941. gada 22. jūnijā Padomju armijas 49. kaujas aviācijas pulka lidaparāts avarēja Daugavpils lidlaukā vai Līksnas lidlaukā. Viena persona gāja bojā.
 1940. gada septembrī PSRS gaisa spēku Lockheed 14-H2 Super Electra tika neatgriezeniski bojāta netālu no Rīgas.
 1940. gada 4. jūnijā Latvijas Aviācijas Pulka lidmašīna Stampe et Vertongen SV.5 Tornado avarēja paceļoties Gulbenes lidlaukā, lidmašīna iegāja virpulī un ietriecās zemē ar ieslēgtu dzinēju. Viena persona gāja bojā.
 1939. gadā lidmašīna, kas piederēja NSG 12 saskārās ar problēmām pacelšanās laikā, ieskrēja aizā un karājās kokos ar neskartu pilnu bumbas kravu un pilots būtībā nebija ievainots.
 1937. gada 18. jūnijā Latvijas aviācijas pulka lidmašīna avarēja Liepājā. Pilots izdzīvoja.
 1936. gada 5. decembrī nezināms veida militārais lidaparāts avarēja netālu no Rīgas. Viena persona gāja bojā.
 1935. gada 3. augustā Latvijas aviācijas pulka Letov Š-16L avarēja ar degunu lejup Liepājā.
 1931. gada 6. novembrī divi Latvijas jūru spēku hidroplāni Heinkel HE5a ietriecās viens otrā virs Liepājas. Sešas personas gāja bojā.
 1931. gada 30. oktobrī treniņa lidojumā Spilves lidlaukā avarēja VEF I-12 lidmašīnā. Viena persona gāja bojā.
 1931. gada 19. jūlijā Latvijas aviācijas pulka lidmašīna Martinsyde A.D.C.1 bija ceļā uz Daugavpils vasaras bāzi un pilots zemu lidoja pa Daugavu, pie Kokneses. Viņš notrieca tērauda konstrukciju celtnieku un smagi avarēja. Divas personas gāja bojā.
 1931. gada 27. maijā Krustpils 7. eskadra lidmašīna Airco DH.9A lidojot virs Kokneses piedzīvoja dzinēja atteici. Lidmašīna nolaidās pie Pļaviņu-Kokneses ceļa. Bojāta šasija, dzenskrūve un spārns. Remontēts Rīgā, atgriezts ekspluatācijā 1932. gada decembrī.
 1930. gada 5. augustā Latvijas Bruņoto spēku lidmašīna kļūdas dēļ ielidoja kājnieku šaušanas vingrinājumā netālu no Daugavpils.
 1930. gadi: Latvijas aviācijas pulka hidroplāns avarēja Liepājā pie mola. Pilota liktenis nav zināms.
 1930. gadi: Latvijas aviācijas pulka lidmašīna avarēja kokā Liepājā. Pilota liktenis nav zināms.
 1930. gadi: Latvijas aviācijas pulka lidmašīna avarēja Liepājas lidlaukā.
 1930. gadi: Latvijas aviācijas pulka lidmašīna avarēja Latvijā. Priekšgals bija iznīcināts. Pilota liktenis nav zināms.
 1930. gadi: Latvijas aviācijas pulka lidmašīna avarēja Latvijā. Pilota liktenis nav zināms.
 1930. gadi: Latvijas aviācijas pulka lidmašīna avarēja ar priekšgalu lejup uz zāles pacēluma. Pilota liktenis nav zināms
 1930. gadi: Latvijas aviācijas pulka lidmašīna avarēja un apkrita otrādi. Pilota liktenis nav zināms.
 1930. gadi: Latvijas aviācijas pulka lidmašīna avarēja Latvijā. Divas personas gāja bojā.
 1930. gadi: Latvijas aviācijas pulka lidmašīna avarēja Latvijā. Pilota liktenis nav zināms.
 1930. gadi: Latvijas aviācijas pulka lidmašīna avarēja un sadega liesmās. Pilota liktenis nav zināms.
 1928. gada 26. augustā lidmašīna Letov Š-16 veica lidojumu Rīga-Cēsis-Vecgulbene-Daugavpils. Pēc pieturas Cēsīs, pilots lidoja riņķos ap sava tēva mājas, bet Š-16 lidoja pārāk zemu un avarēja netālu no Vaives. Trīs personas gāja bojā.
 1928. gadā Fiat CR.1 avarēja Liepājas lidlaukā. Viena persona gāja bojā.
 1924. gada 15. oktobrī AS Latvijas Gaisa satiksmes Junkers F13 avarēja un sadega. Pilota liktenis nav zināms.
 1930. gada 15. aprīlī lidmašīna Sopwith 1½ Strutter lidoja no Spilves uz Rēzekni, lai piedalītos Latgales akcijā, pie Kokneses lidmašīnai nācies veikt piespiedu nosēšanos, gūstot nelielus bojājumus.
 1920. gada 12. aprīlī lidmašīna Sopwith 1½ Strutter lidoja no Spilves uz Rēzekni, lai piedalītos Latgales akcijā, taču avarēja ceļā, pie Kokneses. Viena persona gāja bojā.
 1917. gada 27. augustā tika sašauts piesiets militārais gaisa balons virs Daugavpils vai Ikšķiles. (nav precīzi zināms)
 1916. gada 29. decembrī Vaiņodes dirižabļu lidostas cepelīns Vācu armijas LZ 84 dirižablis bija spiests nolaisties mežā Ziemupē stipra apledojuma dēļ.
 1915. gada 25. janvārī Vācijas flotes dirižablis Parseval PL 19 tika notriekts un avarēja 1,5 verstis no Liepājas krasta. Septiņus cilvēkus no dirižabļa sagūstīja krievu armija, pārējie 23 gāja bojā.
 1913. gada 6. decembrī Imperiālās Krievijas flotes hidroplāns Sikorsky S-10, kas pacēlās Liepājā zaudēja kontroli un 90 m no krasta avarēja Baltijas jūrā. Viena persona gāja bojā.

 Gaisa satiksmes infrastruktūras Latvijā 

 Starptautiskās lidostas Latvijā 
Latvijā ir relatīvi izcilā lidostu infrastruktūra Baltijas reģionā. Lai gan tā nav tik plaša kā Rietumeiropas lidostas, tā pārspēj daudzu Austrumeiropas valstu standartus. Pašlaik valstī ir trīs komerciālās lidostas, kurās galvenā bāze ir Rīgas starptautiskā lidosta (RIX), kas ir pilnībā darboties starptautiskam satiksmes plūsmai.

Starp šīm lidostām izceļas Rīgas starptautiskā lidosta kā lielākā un aizņemtākā, aprīkota ar iespējām apkalpot dažādus starptautiskus lidojumus, gan pasažieru, gan kravu. Tās infrastruktūra atbilst dažādu lidmašīnu izmēriem, ieskaitot lielo dzinējus, ar skrejceļa garumu, kas spēj uzņemt šādas lielas lidmašīnas.

Liepājas starptautiskā lidosta (LPX) un Ventspils starptautiskā lidosta (VNT) arī veicina Latvijas aviācijas tīkla attīstību, lai gan to starptautiskās operācijas ir ierobežotākas salīdzinājumā ar Rīgu. Šīs lidostas galvenokārt apkalpo iekšzemes un reģionālos lidojumus, ar retākām starptautiskām saiknēm.

Attiecībā uz pasažieru skaitu Rīgas starptautiskā lidosta ir galvenais gaisa satiksmes veicinātājs Latvijā, kas pieredz pastāvīgu izaugsmi ar gadiem. Lai arī konkrētie skaitļi var atšķirties, šo lidostu kopējais pasažieru plūsma atspoguļo Latvijas pieaugošo nozīmi kā galamērķa un tranzīta punktu Eiropā.

 Lidlauki Latvijā 

 Ādaži EVAD // lidlauks sertificēts VFR
 Aizpute EVAA // lidlauks nesertificēts
 Aknīste // lidlauks iznīcināts
 Aloja // lidlauks nelietojams
 Audriņi // lidlauks nelietojams
 Augstkalne EVMA // lidlauks nesertificēts
 Balvi // lidlauks nesertificēts
 Barkava // lidlauks nesertificēts
 Bērze // lidlauks nesertificēts
 Birzgale // lidlauks nesertificēts
 Birži // lidlauks nesertificēts
 Cēsis EVCA // lidlauks sertificēts VFR
 Cēsis (vecais) // lidlauks nesertificēts
 Cīrava EVIA // lidlauks nesertificēts
 Daugavpils EVDA/DGP // lidlauks sertificēts VFR
 Degumnieki // lidlauks nesertificēts
 Dobele // lidlauks nesertificēts
 Dricāni // lidlauks privāts
 Dundaga // lidlauks nesertificēts
 Durbe // lidlauks nesertificēts
 Dzērbene // lidlauks nesertificēts
 Eleja // lidlauks iznīcināts
 Ezere // lidlauks nelietojams
 Gaujiena // lidlauks nesertificēts
 Grenctāle // lidlauks iznīcināts
 Grīva EVBA // lidlauks nesertificēts
 Gudenieki // lidlauks nesertificēts
 Gulbene // lidlauks iznīcināts
 Ikšķile EVPA // lidlauks sertificēts VFR
 Indra // lidlauks nelietojams
 Irlava // lidlauks nesertificēts
 Jaunkalsnava // lidlauks nelietojams
 Jelgava EVEA // lidlauks nesertificēts
 Jēkabpils EVKA // lidlauks nesertificēts
 Jūrmala EVJA // lidlauks sertificēts VFR
 Ķekava // lidlauks nelietojams
 Lielvārde EVGA // militārais lidlauks
 Limbaži EVLI // lidlauks sertificēts VFR
 Līksna // lidlauks nelietojams
 Lube // lidlauks nesertificēts
 Madliena // lidlauks nelietojams
 Malnava // lidlauks nesertificēts
 Matīši // lidlauks nesertificēts
 Mālpils EVMP // lidlauks nesertificēts
 Mārsnēni (Liepa) // lidlauks iznīcināts
 Mežāre // lidlauks nesertificēts
 Nākotne // lidlauks nesertificēts
 Nereta // lidlauks nesertificēts
 Okte // lidlauks nesertificēts
 Palsmane // lidlauks nelietojams
 Pelči // lidlauks nelietojams
 Penkule // lidlauks nesertificēts
 Pilskalne (Nereta) // lidlauks nelietojams
 Plāņi // lidlauks nelietojams
 Prauliena // lidlauks nesertificēts
 Priekule // lidlauks nesertificēts
 Ragana // lidlauks nelietojams
 Rēzekne EVNA // lidlauks nesertificēts
 Rožupe // lidlauks nesertificēts
 Rumbula // lidlauks nelietojams
 Rundāle // lidlauks nesertificēts
 Saldus (Druva) // lidlauks nesertificēts
 Skrunda // lidlauks nesertificēts
 Slampe // lidlauks nesertificēts
 Smiltene (Grotūzis) // lidlauks privāts
 Spilve EVRS // lidlauks sertificēts VFR
 Stabulnieki // lidlauks nesertificēts
 Stalbe // lidlauks nesertificēts
 Stari // lidlauks nelietojams
 Strēlnieki // lidlauks nesertificēts
 Talsi EVTE // lidlauks nesertificēts
 Vaiņode EVFA // lidlauks nesertificēts
 Valgunde // lidlauks nesertificēts
 Valmiera // lidlauks nesertificēts
 Vārkava // lidlauks nelietojams
 Vārme // lidlauks nesertificēts
 Vecbebri // lidlauks nesertificēts
 Viļāni // lidlauks nesertificēts
 Višķi // lidlauks nesertificēts
 Vitrupe // lidlauks nesertificēts
 Zaiceva (Pededze) // lidlauks nelietojams
 Zaļenieki // lidlauks nesertificēts
 Zasa // lidlauks nesertificēts
 Žocene // lidlauks nesertificēts

 Heliporti Latvijā 
 AMO Plant EVAP // heliports nesertificēts
 Centra Jaunzemji EVJC // heliports sertificēts
 Čiekuri EVCS // heliports sertificēts VFR
 Klauģu muiža EVKM // heliports sertificēts VFR
 Ludza AVP EVLU // heliports sertificēts
 M Sola EVSM // heliports sertificēts VFR
 Nākotne Heliport EVHN // heliports sertificēts
 Old City Heliport EVOC // heliports sertificēts VFR

 Dirižabļu ostas Latvijā 
 Vaiņode // Dirižabļu osta iznīcināta

 Dirižabļu aviācija 
Latvijā ir bijušas vēsturiskas saites ar dirižabļiem, īpaši Pirmā pasaules kara laikā. Vaiņodes dirižabļu lidosta, kas pazīstama arī kā Vaiņodes gaisa kuģu osta, bija nozīmīga militārā bāze Latvijā, kas darbojās no 1916. gada maija līdz 1917. gada decembrim. Šī lidosta bija svarīga Vācu armijas operācijās Kurzemē un Daugavas frontē, nodrošinot dirižablus ar bāzi izlūkdarbībai un bombardējumiem pret Krievijas pozīcijām.

Vaiņodes lidostā tika stacionēti vairāki Vācijas kara flotes dirižabļi, piemēram, LZ 58, LZ 68, LZ 75, LZ 84 un SL 14. Šie dirižabļi veica svarīgus izlūkdarbības uzdevumus un piedalījās kaujās, nodrošinot gaisa klātbūtni un sniedzot militāro atbalstu. Angāri lidostā, piemēram, Walhalla un Walther, nodrošināja dirižabļiem drošu novietojumu un uzturēšanu.

Tomēr vēsture arī liecina par negadījumiem, kas saistīti ar dirižabļiem Latvijā. Piemēram, 1916. gada 29. decembrī Vācijas ķeizariskās armijas dirižablis Zeppelin LZ 84 (LZ84), kas bija devies bombardēt Sanktpēterburgu, tika spiests nolaisties mežā Ziemupē sakarā ar stipru apledojumu, arī 1915. gada 25. janvārī Vācijas flotes dirižablis Parseval PL 19 bija spiests veikt ārkārtas nosēšanos jūrā netālu no Liepājas, jo dirižablis cieta artilērijas apšaudē. Apkalpi saņēma gūstā.

Šodien Vaiņodes dirižabļu lidostas vēsturiskās atliekas un piemiņas vietas atgādina par šīs vietas nozīmi Latvijas vēsturē un tehnoloģisko attīstību gaisa transportā. Latvijā dirižabļi nav tik bieži sastopami vai izmantoti kā citur pasaulē, taču to vēsture un saikne ar valsts pagātni paliek svarīga un interesanta.

 Atsauces 

Kategorija:Aviācija Latvijā