Simeons I

Cars Simeons I Lielais (, , ) bija Bulgārijas valdnieks no 893. līdz 927. gadam, pirmās Bulgārijas impērijas laikā. Simeona veiksmīgie karagājieni pret bizantiešiem, maģāriem un serbiem sekmēja Bulgārijas vēsturē lielāko teritoriālo ekspansiju, padarot to par spēcīgāko valsti mūsdienu Austrumeiropā un Dienvidaustrumeiropā. Viņa valdīšanas laikā bija ievērojams kultūras uzplaukums un apgaismība, ko vēlāk sāka saukt par Bulgārijas kultūras zelta laikmetu.

Simeona valdīšanas laikā Bulgārija aptvēra teritoriju starp Egejas, Adrijas un Melno jūru,Bakalov, Istorija na Bǎlgarija, "Simeon I Veliki". un jaunā neatkarīgā Bulgārijas pareizticīgo baznīca kļuva par pirmo jauno patriarhātu līdzās Pentarhijai, un bulgāru glagolicā un kirilicā tulkoti kristīgie teksti izplatījās visā tā laika slāvu pasaulē. Tieši Preslavas literārajā skolā 890. gados tika izstrādāts kirilicas alfabēts.The Orthodox Church in the Byzantine Empire, Oxford History of the Christian Church, J. M. Hussey, Andrew Louth, Oxford University Press, 2010, p. 100.,  Savas valdīšanas laikā Simeons pieņēma imperatora (cara) titulu,"Цѣсарь Блъгарѡмъ". Zlatarski, Istorija na Pǎrvoto bǎlgarsko carstvo, p. 367. bet pirms tam viņš tika dēvēts par kņazu.Zlatarski, Istorija na Pǎrvoto bǎlgarsko carstvo, p. 280.

 Atsauces 

Kategorija:Bulgārijas cilvēki