Sociāldarvinisms

Sociāldarvinisms ir sociāla un politiska teorija, kas izmanto dabaszinātnes principus, īpaši Čārlza Darvina evolūcijas teoriju, lai izskaidrotu un attaisnotu cilvēku sabiedrības un sociālo struktūru attīstību. Tā bieži tiek saistīta ar ideju, ka dabiskā izlase un "izdzīvošanas vispiemērotākie" principi piemērojami arī cilvēku sabiedrībās, kur spēcīgākie un pielāgoties spējīgākie indivīdi vai grupas gūst pārākumu pār vājākajiem.

19. un 20. gadsimtā sociālais darvinisms tika izmantots, lai attaisnotu dažādas politiskās un ekonomiskās ideoloģijas, tostarp imperiālismu, rasisma teorijas un pat eigēnikas kustību. Lai gan Darvins pats šo ideju sabiedrībai tieši neattīstīja, viņa teorijas tika interpretētas tā, lai pamatotu sociālo nevienlīdzību kā dabisku un neizbēgamu.

 Galvenās idejas un principi 

 Dabiska izlase sabiedrībā 
Sociāldarvinisms pārnes dabiskās izlases principus uz cilvēku sabiedrību, uzskatot, ka sociālajā un ekonomiskajā cīņā stiprākie indivīdi izdzīvo un veido sabiedrības eliti.

 Sabiedrības noslāņošanās 

Saskaņā ar sociāldarvinisma teoriju, nevienlīdzība un sabiedrības noslāņošanās ir dabiskas un neizbēgamas parādības, kas rodas no indivīdu un grupu dažādajām spējām un pielāgošanās iespējām.

 Rasu un tautu hierarhija 
Sociāldarvinisti bieži izmanto evolūcijas teorijas, lai attaisnotu rasu un tautu hierarhiju, uzskatot, ka noteiktas rases vai tautas ir pārākas pār citām dabiskās izlases dēļ.

 Ekonomiskā un politiskā politika 
Sociāldarvinisma piekritēji uzskata, ka valdības iejaukšanās sociālajā un ekonomiskajā dzīvē (piemēram, sociālās palīdzības programmas) traucē dabiskās izlases procesam un novērš vājāko izslēgšanu no sabiedrības.

 Kritika 
Sociāldarvinisms ir izpelnījies plašu kritiku no dažādiem sociālo zinātņu un humānistikas jomas pārstāvjiem. Galvenie kritikas punkti ir šādi:

 Zinātniskā neprecizitāte

Daudzi zinātnieki un akadēmiķi uzskata, ka sociāldarvinisms nepareizi interpretē un piemēro Darvina teorijas, kas tika izstrādātas dabaszinātnēs un nav piemērojamas sarežģītajām cilvēku sabiedrībām.

 Ētiskās un morālās problēmas

Sociāldarvinisms bieži tiek kritizēts par ētiskajām un morālajām implikācijām, kas attaisno nevienlīdzību, rasismu un sociālo netaisnību.

 Vēsturiskie piemēri

Sociāldarvinisma idejas ir tikušas izmantotas, lai attaisnotu kolonialismu, eigēniku un nacisma politikas, kas ir izraisījušas plašas cilvēktiesību pārkāpumus un vardarbību.

 Sociālās un ekonomiskās sekas

Sociāldarvinisma pieeja var novest pie politikas, kas ignorē vai pasliktina sociālo nevienlīdzību un nabadzību, radot nelabvēlīgus apstākļus daudziem sabiedrības locekļiem.

 Ārējās saites 

Kategorija:Bioloģiskā evolūcija