Pulsa spiediens

Pulsa spiediens ir atšķirība starp sistolisko un diastolisko asinsspiedienu. To mēra dzīvsudraba staba milimetros (mm Hg). Tas atspoguļo spēku, ko sirds rada katru reizi, kad tā saraujas. Veselīgs pulsa spiediens ir aptuveni 40 mm Hg. Pulsa spiediens, kas pastāvīgi ir 60 mm Hg vai lielāks, visticamāk, ir saistīts ar slimību, un pulsa spiediens 50 mm Hg vai vairāk palielina sirds un asinsvadu slimību risku. Pulsa spiediens tiek uzskatīts par zemu, ja tas ir mazāks par 25% no sistoliskā spiediena. Piemēram, ja sistoliskais spiediens ir 120 mm Hg, tad pulsa spiediens tiks uzskatīts par zemu, ja tas ir mazāks par 30 mm Hg, jo 30 ir 25% no 120. Ļoti zems pulsa spiediens var būt simptoms slimībai, kā piemēram, sastrēguma sirds mazspējai.

 Aprēķins 
Pulsa spiedienu aprēķina kā starpību starp sistolisko un diastolisko asinsspiedienu.

Sistēmiskais pulsa spiediens ir aptuveni proporcionāls izsviedes tilpumam vai asiņu daudzumam, kas izvadīts no kreisā kambara sistoles laikā (sūkņa darbība), un apgriezti proporcionāls aortas pielāgojamībai (līdzīgi kā elastība fizikā).

Aortai ir visaugstākā atbilstība arteriālajā sistēmā, daļēji pateicoties relatīvi lielākam elastīna šķiedru īpatsvaram, salīdzinot ar gludajiem muskuļiem un kolagēnu. Tas kalpo kreisā kambara pulsācijas (maksimālā sūknēšanas spiediena) slāpēšanai, tādējādi samazinot sākotnējo sistolisko pulsa spiedienu, bet nedaudz paaugstinot nākamo diastolisko fāzi. Ja aorta kļūst stingra, stīva un neizstiepjama tādu traucējumu dēļ kā arterioskleroze, ateroskleroze vai elastīna defekti (saistaudu slimību gadījumā), pulsa spiediens būs lielāks, jo ir mazāka aortas pielāgojamība.

 Sistēmiskais pulsa spiediens (parasti mēra augšdelma artērijā) = P sistoliskais — P diastoliskais

 piemēram, normāli 120 mm Hg — 80 mm Hg = 40 mm Hg
 zems: 107mm Hg — 80mm Hg = 27mm Hg
 augsts: 160mm Hg — 80mm Hg = 80mm Hg

 Plaušu pulsa spiediens parasti ir daudz zemāks par sistēmisko asinsspiedienu, jo plaušu sistēmai ir augstāka pielāgojamība salīdzinājumā ar arteriālo cirkulāciju. To mēra ar labās sirds kateterizāciju vai var noteikt ar transtorakālo ehokardiogrāfiju. Normāls plaušu artērijas spiediens ir no 8 mm Hg -20 mm Hg miera stāvoklī.

 piemēram, normāli: 15mm Hg — 8mm Hg = 7mm Hg
 augsts: 25mm Hg — 10mm Hg = 15mm Hg

 Vērtības un variācijas 

 Zems (šaurs) pulsa spiediens 
Pulsa spiediens tiek uzskatīts par neparasti zemu, ja tas ir mazāks par 25% no sistoliskās vērtības. Ja pulsa spiediens ir ārkārtīgi zems, ti, 25 mm Hg vai mazāks, tas var liecināt par zemu izsviedes tilpumu, piemēram, sastrēguma sirds mazspējas gadījumā.

Visbiežākais zema (šaura) pulsa spiediena cēlonis ir kreisā kambara izsviedes tilpuma samazināšanās.Traumas gadījumā zems vai šaurs pulsa spiediens liecina par ievērojamu asins zudumu.

Šauru pulsa spiedienu izraisa arī aortas stenoze. Tas ir saistīts ar samazinātu izsviedes apjomu aortas stenozes gadījumā. Citi apstākļi, kas var izraisīt šauru pulsa spiedienu, ir asins zudums (samazināta asins tilpuma dēļ) un sirds tamponāde (samazināta uzpildes laika dēļ). Lielākajā daļā šo stāvokļu sistoliskais spiediens samazinās, bet diastoliskais spiediens paliek normāls, izraisot šauru pulsa spiedienu.

 Augsts (plats) pulsa spiediens 

 Pastāvīgi augsts 
Pulsa spiediens 50 mm Hg vai vairāk var palielināt sirds slimību, sirds ritma traucējumu, insulta un citu sirds un asinsvadu slimību un notikumu risku. Tiek uzskatīts, ka augstākam pulsa spiedienam ir nozīme arī acu un nieru bojājumiem, ko izraisa tādas slimības kā diabēts. Pašlaik nav apstiprinātu zāļu pulsa spiediena pazemināšanai, taču ir pierādīts, ka dažas antihipertensīvās zāles nedaudz samazina pulsa spiedienu, savukārt citām zālēm, ko lieto hipertensijas ārstēšanai, faktiski var būt neproduktīva blakusparādība, palielinot pulsa spiedienu miera stāvoklī.

Hipertensijas pacientiem augsts pulsa spiediens bieži var liecināt par vadu artēriju stīvumu (lielo artēriju stīvumu). Kad artēriju sienas ir stingrākas (mazāk pakļaujas), sirdij ir jāsit stiprāk, lai pārvarētu stīvo artēriju pretestību, kā rezultātā palielinās pulsa spiediens.

Citi stāvokļi, kas var izraisīt augstu pulsa spiedienu, ir aortas regurgitācija, aortas skleroze, smaga dzelzs deficīta anēmija (samazinātas asins viskozitātes dēļ), arterioskleroze (artēriju atbilstības zuduma dēļ) un hipertireoze (paaugstināta sistoliskā spiediena dēļ), vai arteriovenozās malformācijas, cita starpā. Aortas regurgitācijas gadījumā aortas vārstuļa nepietiekamība izraisa asins plūsmu atpakaļgaitā (regurgitācija), kas tiek izvadīta sistoles laikā, un tās atgriešanās aortas kreisajā kambarī diastoles laikā. Tas palielina sistolisko asinsspiedienu un samazina diastolisko asinsspiedienu, izraisot paplašinātu pulsa spiedienu.

Augsts pulsa spiediens kopā ar bradikardiju un neregulāru elpošanu ir saistīts ar paaugstinātu intrakraniālo spiedienu — stāvokli, ko sauc par Kušinga triādi, kas novērots cilvēkiem pēc galvas traumas ar paaugstinātu intrakraniālo spiedienu.

Biežākie pulsa spiediena palielināšanās cēloņi ir:

 Anēmija
 Aortas disekcija
 Ateroskleroze
 Arteriovenoza fistula
 Hroniska aortas regurgitācija
 Aortas saknes aneirisma
 Aortas saknes dilatācija/paplašināšanās
 Beri beri
 Distributīvais šoks
 Endokardīts
 Drudzis
 Sirds blokāde
 Paaugstināts intrakraniālais spiediens
 Patent ductus arteriosus
 Grūtniecība
 Tireotoksikoze

 No fiziskas slodzes 
Lielākajai daļai cilvēku aerobās slodzes laikā sistoliskais spiediens pakāpeniski palielinās, bet diastoliskais spiediens paliek aptuveni tāds pats, tādējādi paplašinot pulsa spiedienu. Šīs spiediena izmaiņas veicina izsviedes tilpuma un sirds izsviedes palielināšanos pie zemāka vidējā arteriālā spiediena, nodrošinot lielāku aerobo kapacitāti un fizisko veiktspēju. Diastoliskais kritums atspoguļo muskuļu arteriolu samazinātu sistēmisko asinsvadu pretestību, reaģējot uz vingrinājumu.

 Klīniskā nozīme 
Pulsa spiediens ietekmē gan sirds un asinsvadu slimības, gan daudzas ar sirds un asinsvadu slimībām nesaistītas slimības. Pat cilvēkiem bez citiem sirds un asinsvadu slimību riska faktoriem nemainīgi plašs pulsa spiediens joprojām ir nozīmīgs neatkarīgs visu iemeslu, sirds un asinsvadu un jo īpaši koronārās mirstības prognozētājs. Pastāv pozitīva korelācija starp augstu pulsa spiedienu un iekaisuma marķieriem, piemēram, C-reaktīvo olbaltumu (proteīnu).

 Skatīt arī 

 Hipertensija

 Atsauces 

Kategorija:Kardioloģija
Kategorija:Medicīnas terminoloģija
Kategorija:Asinsrites orgānu sistēma