Gulbenes lidlauks

Gulbenes lidlauks ir iznīcināts kara lidlauks Gulbenē. Lidlauks bija svarīgs punkts Padomju Savienībai. Lidlauks celts 1937. gadā un to izmantoja vairāki aviācijas pulki. Netālu no lidlauka, atradās Alt Schwaneburg II lidlauks, kurš kalpoja, kā civilo sporta lidmašīnu nolaišanās laukums un, kā alternatīva nosēšanās vieta Gulbenes lidlaukam.

 Vēsture 
Gulbenes lidlauks celts 1937. gadā un to sākotnēji izmantota Latvijas Gaisa spēku vienības. 1937. gada decembrī tur sāka bāzēties 3. izlūku eskadra un 7. Siguldas kājnieku pulka bataljons. Gulbenē izvietojās Latvijas Aviācijas pulks, kas kļuva par Latgales divīzijas skautu 6. divīziju, palielinot armijas vienību skaitu pie Latvijas austrumu robežas. Lidlauku uzbūvēja uz ļoti stabilas, līdzenas zemes un tam bija bezšķēršļu pieeja no visiem virzieniem. 1938. gada 2. oktobrī lidlauks kalpoja, kā trešais pieturas punkts sacensību "Lidojums apkārt Latvijai" otrajā dienā, kurā lidmašīna bez starpgadījumiem nolaidās, uzpildīja degvielu un izlidoja Valmieras virzienā.

1940. gadā lidlauku pārņēma PSRS un Gulbenē sāka bāzēties 24. teritoriālā korpusa Aviācijas daļa, kas lidoja ar bijušajām Latvijas Stampe et Vertongen SV.5 Tornado lidmašīnām. 1941. gada 22. jūnijā Padomju 24 KAE sāka bāzēties Gulbenē ar 16 novecojušām lidmašīnām. Pēc tam 1941. gadā vācieši pārņēma lidlauku un to galvenokārt izmantoja kā tranzīta punktu Luftwaffe viendzinēju vienībām un lidmašīnām, kas lidoja šurpu turpu starp Ļeņingradas aizmugures zonu un priekšējo daļu. Pašu lidlauku sākotnēji apsargāja neformālas latviešu partizānu grupas, kuras vēlāk organizēja formālākās militārās vienībās. Lidlaukam uzbruka padomju bumbvedēji, taču gandrīz visas viņu bumbas nokrita ārpus lidlauka. Viena bumba trāpīja angāra stūrī, taču postījumi bija minimāli un cilvēki necieta. Kopš tā laika vācieši izmantoja dažus iznīcinātājus, lai novērstu turpmākos uzbrukumus. 1944. gada 25. jūlijā tieši viņu uzturēšanās laikā Gulbenē latviešu vienība pabeidza savu tūkstošo misiju. Gaisa apkalpes personālu izmitināja Gulbenes pilī. Lidlauku novēroja Centrālā izlūkošanas pārvalde, un lidmašīnas, kas novērotas uz lauka pirms 1949. gada decembra, bija vācu Messerschmitt un padomju Jak iznīcinātāji. Gar lidlauka ziemeļu malu tika manītas vairākas ar brezentu pārklātas lidmašīnas.

1994. gadā tika uzcelta Gulbenes brīvdabas estrāde kādreizējā padomju armijas lidlaukā, 2006. gadā lidlauka teritoriju sakopa un plānoja to izmantot bērnu atpūtai, kā arī mazstāvu un daudzstāvu apbūvei. Netālu no lidlauka, atradās Alt Schwaneburg II lidlauks, kurš kalpoja, kā civilo sporta lidmašīnu nolaišanās laukums un, kā alternatīva nosēšanās vieta Gulbenes lidlaukam.

 Vācu operatīvās vienības 
 II./JG 53 (1941. gada jūlijs)
 I./JG 54 (1941. gada jūlijs)
 I./SG 5 (1944. gada februāris-marts)
 1./NSGr. 12 (1944. gada februāris-marts)
 2./NSGr. 12 (1944. gada jūlijs)

 Negadījumi un incidenti 
1940. gada 4. jūnijā Latvijas Aviācijas pulka lidmašīna Stampe et Vertongen SV.5 Tornado ar reģistrācijas numuru 111 pacēlās Gulbenes lidlaukā, kad pilots pēkšņi pagrieza lidmašīnu, vēl būdams zemā augstumā, tā nokrita un ietriecās zemē, joprojām darbojoties dzinējam. Lidmašīna tika pilnībā iznīcināta. Seržants Jānis Ozols gāja bojā, kaprālis Indriķis Morkāns guva smagus ievainojumus. Pasažieris Ozols nebija Aviācijas pulka biedrs, bet gan dienēja ķīmisko ieroču vienībā.

 Atsauces 

Kategorija:Gulbene
Kategorija:PSRS militārie lidlauki Latvijā