Francijas okupācijas zona Vācijā

Francijas okupācijas zona (, ) bija viena no Sabiedroto okupētajām teritorijām Vācijā pēc Otrā pasaules kara.

 Vēsture 
Pēc Otrā pasaules kara Vinstons Čērčils, Franklins Rūzvelts un Josifs Staļins tikās Jaltas konferencē, lai apspriestu Vācijas pēckara okupāciju, kas cita starpā ietvēra arī galīgo okupācijas zonu robežu noteikšanu.

Sākotnēji bija jābūt tikai trim zonām, frančus atstājot bešā. Franču ģenerālis Šarls de Golls, kurš līdz šim bija Francijas Republikas Pagaidu valdības vadītājs, netika uzaicināts uz Jaltu. Dziļi aizvainots, Francijas līderis tomēr nenogurstoši strādāja, lai atjaunotu savas tautas godu pēc vācu okupācijas. Galvenais bija nodrošināt, lai Francija okupētu ievērojamas Vācijas teritorijas. Pēc de Golla domām, tikai Francijas okupācija Vācijā varēja atjaunot Francijas godu. Tāpēc viņš dedzīgi pieprasīja, lai tiktu piešķirta zona franču okupācijai.

Neskatoties uz personīgo nicinājumu katram no "Lielā trijnieka", kas bija pret de Gollu, viņi pārāk nepretojās šai konkrētajai prasībai. Ar relatīvi nelieliem izņēmumiem, piemēram, Normandijas salām, Rietumu sabiedroto teritorijās nebija iebrukts vai tās nebija okupētas, un tāpēc tām nebija tādu apsvērumu, kādus franči dziļi izjuta attiecībā uz tādiem jautājumiem kā nacionālais gods vai lepnums. Vēl svarīgāk ir tas, ka Francijas okupācijas zona kā civils un militārs jautājums atbrīvotu pārējos sabiedrotos no Vācijas teritorijas pārvaldības nastas. Tas nebija mazs apsvērums, īpaši ņemot vērā faktu, ka britiem un amerikāņiem pēc Vācijas sakāves bija jāsakauj Japāna. Tam piekrita arī Staļins, kurš tajā brīdī vēl bija neitrāls Tālo Austrumu konfliktā. Tomēr padomju diktators uzstāja ar nosacījumu, ka Francijas zona jāveido no iepriekš saskaņotajām ASV un Apvienotās Karalistes zonām.

 Francijas zona 
Acīmredzamu praktisku un loģistikas apsvērumu dēļ drīz vien tika panākta vienošanās, ka franči okupēs tos Vācijas reģionus, kas robežojas ar Franciju, Vācijas dienvidrietumu apgabalus. Lai izveidotu okupācijas zonu, briti atdeva Zāru, Pfalcu un teritorijas Reinas kreisajā krastā līdz Remagenai (ieskaitot Trīri, Koblencu un Montabauru). Amerikāņi atdeva zemi uz dienvidiem no Bādenbādenes, Lindavas reģionu pie Bodenezera un četrus Hesenes reģionus uz austrumiem no Reinas.

Francijas okupētajā Vācijā tika izveidotas trīs Vācijas federālās zemes: Reinzeme-Pfalca ziemeļrietumos, Virtemberga-Hoencollerna dienvidaustrumos un Dienvidbādene, vēlāk Bādene, dienvidrietumos. Virtemberga-Hoencollerna un Dienvidbādene vēlāk izveidoja Bādeni-Virtembergu, kad tās apvienojās ar Virtembergu-Bādeni, kas atradās ASV zonā. Sākotnēji Francijas okupācijas zonā ietilpa bijušais Zāras apgabals, taču to atdalīja 1946. gada 16. februārī. Līdz tā paša gada 18. decembrim tika izveidota muitas kontrole starp  Zāru un Sabiedroto okupēto Vāciju.

 Skatīt arī 
 ASV okupācijas zona Vācijā
 Britu okupācijas zona Vācijā
 Padomju okupācijas zona Vācijā

 Atsauces 

Kategorija:Vācijas vēsture
Kategorija:Militārā okupācija