Popervāles muiža

Popervāles muižas () kungu māja jeb Popervāles pils bija 1808. gadā celta muižas kungu māja Popervāles ciemā, Lubes pagastā. 1990. gadā ēka privatizēta, kopš 2010. gada bez saimnieka, ēkas jumts ir iegāzies, bojātas sienas un pārsegums.Līga Landsberga

 Vēsture 
Popervāles muižas pirmsākumi sākās ar pēdējo Kurzemes bīskapu Magnusu (1540—1583), kas to piešķīris savam rakstvedim P. Geckem. Kopš 16. gadsimta šīs Ārlavas draudzes novada muižas īpašnieki bieži mainījās: Embūtes pilskungs Fr. Krīdeners, Jaunpils pilskungs Matīss fon der Reke, vēlāk Trota-Traidens (1646), Nolde (1663), Tīdevics (1668), Brigens (1702), Sakeni (1777), Mēršeiti-Hillesemi (1777—1792), Korfi (1792—1803), Ārlavas Firkss (1803—1805).

1808. gadā muižnieks J. H. Bahs pabeidza celt tagadējo muižas kungu māju, viņa mantinieki saimniekoja līdz 1896. gadam, kad muižu nopirka Šillings. 1920. gada zemes reformas laikā muižas zemi sadalīja, bet pilī iekārtojās Valdemārpils virsmežniecība un Ārlavas mežniecība, Otrā pasaules kara beigās 1945. gadā ēkā bija Vācijas armijas lazarete. Pēc kara beigām ēka piederēja Lubes ciema padomei, tad kolhozam "Cīņa".

 Privatizācija 
Valsts neatkarības atgūšanas laikā kolhozs "Cīņa" kungu māju 1990. gadā pārdeva kooperatīvam "Gotika", tas to 1991. gadā pārdeva SIA "Dimassko". Pils zaudēja dakstiņu jumtu, greznās krāsnis u.c. vērtības. 2010. gadā SIA "Dimassko" likvidēja un ēka ir bez saimnieka.

 Raksturojums 
Pašreizējā muižas ēka celta 1808. gadā kā divstāvu garenbūve ar pagraba stāvu, gala un centrālajiem rizalītiem ēkas augstumā. Dārza pusē, ēkas vidējā daļā, piebūvēta vaļēja veranda. Sienas celtas no ķieģeļiem, apmestas, līmeniski koka pārsegumi. Ēkas četrslīpņu jumts kādreiz bijis iesegts ar kārniņiem.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Pilis Latvijā
Kategorija:Lubes pagasts