Šoks

Šoks ir kritisks organisma stāvoklis, ko izraisa pēkšņs asins plūsmas kritums ķermenī.

Organisms izjūt šoku, ja ir smags ievainojums, kas saistīts ar stiprām sāpēm, asiņošanu, asins zudumu, kaulu lūzumiem, traumatiskām locekļu amputācijām, apdegumiem; šoku var izraisīt arī smagi psihiski pārdzīvojumi. Tāpat šoku var izraisīt arī karstuma dūriens, alerģiska reakcija, smaga infekcija vai saindēšanās.

Cilvēkiem, kas cietuši no šoka, vērojama pelēcīgi bāla ādas krāsa, auksti sviedri, pazemināta ķermeņa temperatūra un asinsspiediens, ātrs un vājš pulss. Cietušā apziņa ir skaidra. Primārais šoks rodas tūlīt traumas brīdī. Sekundārais šoks rodas dažas stundas pēc traumas.

 Simptomi 
Galvenie rādītāji un simptomi par šoka stāvokli ķermenī ir šādi:

 Ātrs, vājš vai neesošs pulss;
 Neregulāra sirdsdarbība;
 Ātra, sekla elpošana;
 Reibonis;
 Pelēcīgi bāla ādas krāsa;
 Paplašinātas acu zīlītes;
 Neskaidra redze;
 Sāpes krūtīs;
 Slikta dūša;
 Apjukums;
 Trauksme;
 Urīna daudzuma samazināšanās;
 Slāpes un sausums mutē;
 Zems cukura līmenis asinīs;
 Samaņas zudums.

 Veidi 
Izšķir četrus šoka tipus: hipovolēmisko, distributīvo, kardiogēno un obstruktīvo.

Hipovolēmiskais šoks rodas, ja asinsvados nav pietiekami daudz asiņu, lai nogādātu skābekli uz orgāniem. Parasti šis šoka veids novērojams bērniem. Cēlonis ir šķidruma zudums organismā, bieži cēloņi ir asins zudums (trauma, operācija, asiņošana).

Distributīvā šoka pamatā asinsvadi paplašinās un asinspiediens nav pietiekams, lai apgādātu visus orgānus organismā, novērojama karsta āda.

Kardiogēno šoku var izraisīt sirds bojājumu dēļ samazināta asins plūsma organismā. Izpaužas ar plaušu tūsku, mitru klepu, stenēšanu. Kardiogēnā šoka pazīmes var būt iedzimta sirdskaite, toksisku vielu ietekme.

Obstruktīvs šoks rodas, ja asinis nevar nokļūt tur, kur tas nepieciešams. Obstruktīvā šoka gadījumā kaut kas ķermenī, piemēram, asins receklis, kavē asinīm ieplūst vai izplūst no sirds asinsvadiem.

Visi šoka veidi ir dzīvībai bīstami.

 Cēloņi 
Šoku var izraisīt jebkurš stāvoklis, kas samazina asins plūsmu organismā, tostarp:

 Sirds problēmas (piemēram, sirdslēkme vai sirds mazspēja);
 Asinsvadu izmaiņas (piemēram, infekcijas vai smagas alerģiskas reakcijas gadījumā);
 Medikamenti, kas ievērojami samazina sirds darbību vai asinsspiedienu;
 Plaušu bojājumi.

Šoks bieži vien ir saistīts ar smagu ārēju vai iekšēju asiņošanu, kas radusies smaga ievainojuma dēļ.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Nāves cēloņi
Kategorija:Slimības
Kategorija:Traumas