Burtnieka drumlinu lauks

Burtnieka drumlinu lauksBēršu drumlini Dabas Aizsardzības pārvaldes lapā, arī Burtnieku drumlinu lauks, ir Latvijas lielākais drumlinu — stāvu viļņveida un klaipveida pauguru klāts apvidus, kas atrodas Valmieras novada vidus un ziemeļu daļā, nedaudz iesniedzoties Igaunijā un ziemeļos robežojas ar Sakalas augstieni. Augstākais punkts ir Ķoņu kalns. Burtnieku pagastā esošie Bēršu drumlini izdalīti kā aizsargājams ģeoloģisks un ģeomorfoloģisks dabas piemineklis.

Lauks satur ap 1430 drumlinu vaļņu, kas īpaši izteikti dienvidos no Burtnieka ezera. Tie ir savstarpēji paralēli orientēti ziemeļrietumu-dienvidaustrumu virzienā,Valdis Avotiņš, Ints Lukss, “No Burtniekiem līdz jūrai”, AGB, Rīga, 1999. ISBN 9984-9288-7-x. atbilstoši pēdējā ledus laikmeta Ziemeļeiropas ledāju kustībai. Ieplakas starp drumliniem sedz purvu nogulumi, tajās bieži sastopama kūdra, ir daudz ezeriņu (Purezers, Ezeris, Saules ezers, Bezdibenis). Drumlinu nogulumi satur daudz karbonātu, tāpēc šeit bieži sastopamas saldūdens kaļķiežu iegulas, kas veidojušās senajos ezeros. Upju ielejās, kā parasti, atrodas aluviālie nogulumi.Dabas aizsardzības plāns dabas liegumam “Burtnieku ezera pļavas”, laika posmam 2005.-2015.

Burtnieku apkaimes drumlini parasti ir 6—12 m augsti, 2—3 km gari un 100—600 m plati. Vairāk uz ziemeļiem, Vecates pagastā drumlini kļūst garāki (2—10 km). Drumlinu virsotnes atrodas vidēji 60—75 m vjl, nedaudz paaugstinoties virzienā no dienvidiem uz ziemeļiem.Butrtnieku novada attīstības programma 2019.-2025. gadam

Burtnieka drumlinu lauka pētījumi parādīja, ka drumlinu kodoli galvenokārt sastāv no glaciotektoniski deformētiem un litoloģiski atšķirīgiem pleistocēna nogulumiem, bet dažviet arī no vāji cementētiem dislocētiem vidusdevona smilšakmeņiem.Kristaps Lamsters, Fenoskandijas ledus vairoga Zemgales loba subglaciālā reljefa sistēmas un dinamikaZelčs, V., Dreimanis, A. 1997. Morphology, Internal Structure and Genesis of the Burtnieks
Drumlin Field, Northern Vidzeme, Latvia. Sedimentary Geology, 111, 73—90. Savukārt drumlinu nogāzēs esošie zvīņveida uzbīdījumi parādījušies, darbojoties no drumlinu ieplaku puses orientētam kompresējošajam spriegumam.

Reljefam pielāgojies arī ceļu tīkls, kurš galvenokārt ir paralēls drumlinu virzienam, jo to šķērsojums perpendikulāri ir grūts. Lauka dienvidu daļa ir lauksaimnieciski labi apgūta, kamēr ziemeļi joprojām saglabājuši lielus mežu masīvus.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Burtnieku pagasts
Kategorija:Latvijas dabas pieminekļi