Islāms Ziemeļmaķedonijā

Islāms Ziemeļmaķedonijā (maķedoniešu: Исламот во Македонија) ir viena no Ziemeļmaķedonijas tradicionālajām reliģijām, kas tās teritorijā pastāv kopš 15. gadsimta. Maķedonijas musulmaņi pārsvarā ir sunnīti. Saskaņā ar 2002. gada tautas skaitīšanas datiem Ziemeļmaķedonijā dzīvoja aptuveni 674 000 musulmaņu jeb 33,3 % iedzīvotāju, kas izvietojušies lielākoties valsts ziemeļrietumu un rietumu daļā.

Islāmu piekopj galvenokārt albāņi, bet arī turki, romi un torbeši.

 Vēsture 
Islāms mūsdienu Maķedonijas teritorijā plaši izplatījās līdz ar Osmaņu impērijas ekspansiju 14. un 15. gadsimtā. Pēc viduslaiku Serbijas pievienošanas Osmaņu impērijai līdz pat puse iedzīvotāju praktizēja islāmu. Daudzi slāvi, romi un albāņi pieņēma islāmu, no austrumiem ieceļoja turki un citas musulmaņu tautas. Dienvidslāvu atbrīvošanās laikā 19. gadsimtā daudzi musulmaņi aizbrauca, bet albāņu iedzīvotāju dabiskais pieaugums kompensēja musulmaņu migrācijas negatīvo līdzsvaru.

 Musulmaņu skaita izmaiņas 
No 1904. līdz 1961. gadam musulmaņu īpatsvars valstī samazinājās, bet pēc tam sāka pieaugt, 2002. gadā sasniedzot 33,33 %.
GadsMusulmaņi, skaitsMusulmaņi, %1904634 00036,76%1912384 00033, 47%1921269 00031,43%1948314 60327,29%1953388 51529,78%1961338 20024,05%1971414 17625,14%1981546 43728,62%1991611 32630,06%1994581 20330,04%2002674 01533,33%

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Ziemeļmaķedonija
Kategorija:Islāms