Meksikas bruņotie spēki

Meksikas bruņotie spēki (spāņu: Fuerzas Armadas de México) ir Meksikas Savienoto Valstu bruņotie spēki, kuru uzdevums ir aizsargāt valsts brīvību, neatkarību un teritoriālo integritāti. To sastāvā galvenokārt ir sauszemes, jūras un gaisa spēki.

Meksikas prezidents ir bruņoto spēku augstākais komandieris, viņam ir tiesības rīkoties ar bruņotajiem spēkiem, tomēr normatīvie tiesību akti un to darbības atļaušana ir Republikas Senāta kompetencē.
Pašlaik Meksikas bruņotie spēki ir iesaistīti cīņā pret narkotiku kontrabandu, kā arī palīdz civiliedzīvotājiem dabas katastrofu gadījumos.
 Organizācija 
 Meksikas Armija 
Ir piecas galvenās armijas sastāvdaļas: valsts štābs, teritoriālās komandas un neatkarīgas vienības. Valsts aizsardzības sekretārs ar armijas komandējošā ģenerāļa starpniecību komandē armiju, izmantojot ļoti centralizētu sistēmu un lielu skaitu ģenerālvirsnieku. Armija savā štābā izmanto modificētu kontinentālo štābu sistēmu. Armija ir lielākā Meksikas bruņoto dienestu filiāle.

Pašlaik ir 12 "militārie reģioni", kas sīkāk sadalīti 44 pakļautajās "militārajās zonās". Abos gadījumos apzīmēšanai izmanto numerācijas sistēmu. Reģionā nav noteikts zonu skaits, un tāpēc tās var pielāgot operatīvajām vajadzībām, attiecīgi palielinot vai samazinot karaspēka skaitu un lielumu
 Meksikas Gaisa spēki 
Gaisa spēku nacionālais štābs ir integrēts armijas štābā Mehiko. Tas arī atbilst kontinentālajai personāla sistēmai ar parastajām A1, A2, A3 un A4 sadaļām. Taktiskie spēki veido to, ko brīvi sauc par gaisa divīziju, taču tā ir izkliedēta četros reģionos: Meksikas ziemeļaustrumos, Meksikas ziemeļrietumos, Meksikas centrā un Dienvidmeksikā. Gaisa spēki kopumā uztur 18 gaisa bāzes, un tiem ir papildu iespējas atvērt pagaidu bāzes operācijām stingros apstākļos dažiem helikopteriem un vieglajām lidmašīnām.

 Meksikas Jūras spēki 
Jūras spēku sekretariāts, Jūras spēku nacionālais štābs, atrodas Mehiko un ir mazāks nekā armijas štābs. "Juntai (vai Admirāļu padomei)" štābā ir unikāla konsultatīva un padomdevēja loma, kas norāda uz institucionālo nozīmi, kas piešķirta darba stāžam un "gadu grupām", kas attiecas uz admirāļu laikiem kā kadetiem Jūras koledžā. Tās ir ļoti cieši saliedētas grupas, un liela nozīme tiek piešķirta konsultācijām starp frakcijām šajās gadu grupās. Jūras spēku operatīvie spēki ir organizēti kā divas neatkarīgas grupas: Persijas līča spēki un Klusā okeāna (Rietumu) spēki. Katrai grupai ir savs štābs, iznīcinātāju grupa, palīgkuģu grupa, jūras kājnieku grupa un īpašo spēku grupa. Persijas līča un Klusā okeāna spēki nav viens otra spoguļattēli, jo ir atļauta organizācijas neatkarība. Abi ir sadalīti reģionos, kur 1., 3. un 5. reģions atrodas līcī un 2., 4. un 6. reģions Klusajā okeānā. Katrs reģions ir sadalīts sektoros un zonās, tāpēc pastāv liels štābu un vecāko virsnieku skaits. Jūras spēkiem ir arī gaisa flote ar karaspēka transportēšanas, izlūkošanas un novērošanas lidmašīnām.

Jūras spēki uztur nozīmīgu infrastruktūru, tostarp jūras spēku doku kuģu būvētavas, kas spēj būvēt kuģus, piemēram, Holzinger klases jūras patruļkuģi. Šīm kuģu būvētavām ir ievērojama nodarbinātības un ekonomiskā ietekme valstī.
 Meksikas Jūras kājnieki 
Jūras kājnieki veido Meksikas flotes jūras korpusa un amfībijas kājnieku spēkus. Infantería de Marina galvenais uzdevums ir garantēt valsts ostu jūras drošību un valsts ārējo un iekšējo aizsardzību, lai veiktu šos pienākumus, korpuss ir apmācīts un aprīkots, lai veiktu jebkāda veida operācijas no jūras, gaisa un sauszemes.
Jūras kājnieku korpuss 2007.–2009. gadā tika reorganizēts par 30 Jūras kājnieku bataljoniem, desantnieku bataljonu, prezidenta gvardes brigādes bataljonu, diviem ātrās reaģēšanas spēkiem ar sešiem bataljoniem katrā un trīs īpašo spēku grupām. Jūras kājnieki ir atbildīgi par ostu drošību, desmit kilometru piekrastes zonas aizsardzību un galveno ūdensceļu patrulēšanu.
 Meksikas Krasta apsardze 
Meksikas jūras meklēšanas un glābšanas dienests ir Meksikas Jūras spēku SAR vienība, kas ir atbildīga par jūras spēku reaģēšanas uz Meksikas jūras ārkārtas situācijām kvalitātes un efektivitātes uzlabošanu. Meksikas flote vēsturiski ir bijusi atbildīga par meklēšanas un glābšanas operācijām, izmantojot savus pieejamos resursus. Tomēr, apzinoties cilvēku dzīvības aizsardzības nozīmi jūrā un pieaugošo pieprasījumu pēc jūras glābšanas, Jūras spēku augstākā pavēlniecība izveidoja Jūras meklēšanas un glābšanas vienību.

 Ārējās saites 
 Entry for Mexico in the CIA World Factbook .
 The Mexican Armed Forces in Transition - Jordi Díez and Ian Nicholls
 Photos/MEXICAN ARMY, NATIONAL MARINE AND AIR FORCE
 Video 2006 Mexican Forces Parade

Kategorija:Meksika
Kategorija:Bruņotie spēki pēc valsts
Kategorija:Bruņotie spēki