Otrā kauja pie Ipras

| result            = 
| territory         = Briti atkāpjas uz jaunu aizsardzības līniju 5 kilometrus tuvāk Iprai
| combatant1        =  Britu impērija

  Kanāda
 23px Britu Indija
  Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste

 Francijas Trešā republika
 23px Franču Alžīrija
 23px Franču Maroka

 Beļģija
| combatant2        =  Vācijas Impērija
| commander1        = 
| commander2        =  Albrehts, Virtenbergas hercogs
| strength1         = 
| strength2         = 7 divīzijas
| casualties1       = 
| casualties2       = 35 000+
| campaignbox       = 
}}
Otrā kauja pie Ipras (1915. gada 22. aprīlis — 1915. gada 25. maijs) bija kauja starp sabiedroto un Vācijas Impērijas spēkiem Pirmā pasaules kara laikā, kurā vācieši pirmo reizi izmantoja ķīmiskos ieročus.

Pirmā gāzes izmantošana vēsturē nesa vāciešiem nelielus panākumus, taču vēlāk Vācijas armijai neizdevās turpināt sākotnējos panākumus. Tika izstrādāti aizsardzības līdzekļi un jauns kaujas atbalsta elements — karaspēka pretķīmiskā aizsardzība. Jau 1915. gadā visvienkāršākos marles pārsējus aizstāja gāzmaskas.

 Vēsture 
Vācu vadība jau kopš 1915. gada marta gatavoja vērienīgu operāciju, lai, izmantojot ķīmiskos ieročus, pārrautu ienaidnieka fronti. Gaidāmajā ofensīvā vācieši plānoja izmantot ķīmisko gāzi. Uzbrukumu bija paredzēts sākt 2. britu armijas un 20. franču korpusa krustpunktā. Vairāku dienu laikā Vācijas ķīmiskie spēki naktī uzstādīja 150 gāzes baterijas. Uz britu karaspēka pozīcijām 22. aprīlī tika izpludinātas 180 tonnas hlora. Dzeltenzaļš mākonis virzījās uz ienaidnieka pozīcijām, kam sekoja vācu kājnieki. Britu karavīri, nebūdami aprīkoti ar aizsardzības līdzekļiem pret gāzi, aizdusa un krita miruši, citi panikā pameta savas pozīcijas, kuras vācu karavīri ieņēma bez cīņas. Tomēr saskaņā ar dažiem ziņojumiem vācu pavēlniecība nebija ņēmusi vērā laikapstākļus, un daļu hlora vējš aiznesa uz vācu karavīru pozīcijām, kā rezultātā saindējās arī tie, kuri nebija uzvilkuši aizsargmaskas (lai gan nav datu par bojāgājušajiem).

No hlora cieta 15 000 cilvēku, no kuriem 5000 nomira. Starp britu un franču karaspēku izveidojās 3,5 kilometrus gara sprauga. Ceļš uz Ipru bija brīvs. Tomēr bez rezervēm vācu pavēlniecība nespēja izmantot situāciju. Ar transportlīdzekļiem un kājām briti un franči izvilka rezerves un atgūva pozīcijas, visi turpmākie vācu karaspēka mēģinājumi izlauzties cauri aizsardzībai bija neveiksmīgi. Briti un franči jau bija aprīkoti ar vienkāršākajiem aizsardzības līdzekļiem pret ķīmiskajiem ieročiem.

 Piemiņa 
Kanādas karavīru kas piedalījās Grāvenstafelas kaujā piemiņai atklāts Sentžuljēnas memoriāls tuvākajā ciemā. Otrās Ipras kaujas laikā pulkvežleitnants Džons Makrejs, M.D., uzrakstīja dzejoli "Flandrijas laukos" karā bojāgājušo piemiņai. Pirmo reiz publicēts avīzē "Punch" 1915. gada 8. decembrī, dzejolis joprojām tiek skaitīts kritušo atceres dienā (Remembrance Day) un piemiņas dienā (Memorial Day).https://web.archive.org/web/20110609170125/http://www.histori.ca/minutes/minute.do?id=10200

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Spencer Jones Battles of Ypres
 Kitchener's Wood Memorial
 Second Battle of Ypres Overview 
 Historical film documents on the Battles of Ypres
 Order of Battle 
 Chlorine, Ucc.ie
 4th Territorial Battalion, Northumberland Fusiliers 
 Legion Magazine Online

Kategorija:Pirmais pasaules karš
Kategorija:Pirmā pasaules kara kaujas
Kategorija:Kaujas Beļģijas teritorijā
Kategorija:Ķīmijas vēsture