1573. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1573. gada notikumi Latvijas teritorijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas novadi atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā, izņemot Kurzemes bīskapiju (Dānijas īpašumā, 1560—1585) un Grobiņas apgabalu (Prūsijas hercogistes pārvaldē, 1560—1609). Vidzemes un Latgales novadi atradās Livonijas un Lietuvas reālūnijas, daļēji Livonijas Karalistes sastāvā. Rīgas brīvpilsēta (1561—1582) mēģināja saglabāt suverenitāti.

 Valdnieki 
 Hercogs Gothards bija Kurzemes un Zemgales hercogistes valdnieks (1562—1587), viņa sieva bija hercogiene Mēklenburgas Anna (1566—1602).
 Kurzemes un Sāmsalas bīskaps (1560—1583) un krievu okupētās Livonijas karalis (1570—1578) bija Magnuss.
 Nominālais Livonijas lielhercogs bija Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs (1573—1575) Anrī III Valuā, bet Livonijas vietvaldis (1566—1578) bija Jānis Hodkevičs.

 Notikumi 
 turpinājās Livonijas karš (1558—1583)
 1573. gada 16. maijā Anrī III Valuā ievēlēja par Polijas karali.
 1573. gadā Livonijas karalis Magnuss Novgorodā apprecējās ar kņazieni Eifēmiju Staricku un pūrā saņēma Karkuses cietoksni.

Latvija

Kategorija:Notikumi Latvijā pēc gada