Baltkrievu virtuve

Baltkrievu virtuve () ir baltkrieviem raksturīgo ēdienu un to gatavošanas īpatnību kopums, kas veidojies dažādu ģeogrāfisku un vēsturisku apstākļu ietekmē.

 Vēsture 
Baltkrievu virtuve ir veidojusies daudzu gadsimtu garumā. Baltkrievu virtuves īpatnības nosaka klimatiskie apstākļi un zināmā mērā arī valsts ģeogrāfiskais novietojums, kas atrodas uz lielu ģeopolitisko reģionu robežas un ir piedzīvojusi pareizticīgo, katoļu, Baltijas, musulmaņu un ebreju ietekmi.

Senos laikos gaļas bija maz. Tāpat kā pie kaimiņiem ukraiņiem, ļoti populārs bija sālīts speķis (сала).

 Mūsdienu virtuve 
Šodien populāras zupas ir uha, sēņu zupa, zirņu zupa, borščs. Degvīns (гарэлка) ir visizplatītākais alkoholiskais dzēriens Baltkrievijā. Baltkrievu kvass ir raudzēta bērzu sula. Populāri ir skābēti kāposti un skābēti gurķi.

Saldie ēdieni:
 oladijas;
 bliņas (бліны);
 pīrāgi (піро́г).

 Kartupeļi 
Baltkrievijas teritorijā tāpat kā Latvijā kartupeļus sāka audzēt 17. gadsimtā. Baltkrievijas auglīgā zeme izrādījās ļoti piemērota kartupeļu audzēšanai, tādēļ ar laiku kartupeļi kļuva par arvien nozīmīgāku baltkrievu ikdienas uztura sastāvdaļu, nopietni konkurējot ar labību.

Draņiki (baltkrievu: дранiкi) ir viens no Baltkrievijas kulinārajiem simboliem, kartupeļu pankūkas. Kartupeļus nomazgā, nomizo un sarīvē uz smalkās rīves. Nolej lieko šķidrumu, bet ne visu, jo masai nav jābūt pilnīgi sausai. Pievieno sakultas olas un samaisa. Pieber sāli, piparus un garšvielas. Ar kausiņu lej uz sakarsētas pannas un cep mazas pankūciņas.

Mūsdienu baltkrievs gadā apēd aptuveni 160 kg kartupeļu (aptuveni 0,5 kg dienā).

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Virtuve
Kategorija:Baltkrievijas kultūra
Kategorija:Baltkrievija
Kategorija:Baltkrievi