Japānas Impērijas armija

Japānas Impērijas armija (, Hepbērna sistēmā: Dai-Nippon Teikoku Rikugun, "Lielās Japānas Impērijas armija") (JIA) bija Japānas Impērijas galvenie sauszemes spēki.

Armiju kontrolēja Japānas Impērijas armijas ģenerālštāba birojs un tā bija pakļauta Armijas ministrijai, taču abas šīs struktūras bija tieši pakļautas Japānas imperatoram kā sauszemes, jūras un gaisa spēku augstākajam komandierim un ģeneralisimusam. Trešā struktūra, kas pārraudzīja armiju, bija Aviācijas ģenerālinspekcija. Kara vai ārkārtas stāvokļa laikā visi imperatora nominālie komandēšanas pienākumi tika koncentrēti imperatora štābā - ad hoc militārajā struktūrā, kas sastāvēja no armijas Ģenerālštāba priekšnieka un viņa vietnieka, armijas ministra, impērijas kara flotes virspavēlnieka un viņa vietnieka aviācijas ģenerālinspektora un kaujas apmācības galvenā inspektora.

 Vēsture 
 Bokseru sacelšanās 

1899.–1900. gadā "Ihetuaņ" (bokseru) uzbrukumi ārzemniekiem Ķīnā pastiprinājās, kā rezultātā Pekinā tika aplenktas diplomātiskās misijas. Starptautiskie spēki, kas sastāvēja no Lielbritānijas, Francijas, Krievijas, Vācijas, Itālijas, Austroungārijas, Amerikas un Japānas karaspēka, beidzot tika sapulcināti, lai atbrīvotu delegācijas. Japāņi nodrošināja lielāko karaspēka kontingentu – 20 840, kā arī 18 karakuģus.
 Krievijas—Japānas karš 

Krievijas un Japānas karš (1904–1905) bija rezultāts spriedzei starp Krieviju un Japānu, ko galvenokārt izraisīja konkurējošās imperiālistiskās ambīcijas attiecībā uz Mandžūriju un Koreju. Japānas armija nodarīja smagus zaudējumus krieviem; tomēr viņi nespēja dot izšķirošu triecienu krievu armijām. Pārmērīga paļaušanās uz kājniekiem izraisīja lielus upurus Japānas spēku vidū, īpaši Portartūras aplenkuma laikā.
 Otrais pasaules karš 
1941. gadā Japānas Impērijas armijā bija 51 divīzijaJowett, Philip (2002). The Japanese Army 1931–45 (1). Botley, Oxford: Osprey Publishing. ISBN 1841763535. un dažādas speciālās artilērijas, kavalērijas, pretgaisa un bruņutehnikas vienības, kurās kopā bija 1 700 000 cilvēku. Otrā pasaules kara sākumā lielākā daļa Japānas armijas (27 divīzijas) atradās Ķīnā. Vēl 13 divīzijas aizstāvēja Mongolijas robežu, jo bija bažas par iespējamu Padomju Savienības uzbrukumu.Jowett, Philip (2002). The Japanese Army 1931–45 (1). Botley, Oxford: Osprey Publishing. ISBN 1841763535 No 1942. gada karavīri tika nosūtīti uz Honkongu (23. armija), Filipīnām (14. armija), Taizemi (15. armija), Birmu (15. armija), Nīderlandes Austrumindiju (16. armija) un Malaju (25. armija). Līdz 1945. gadam Japānas Impērijas armijā bija 6 miljoni karavīru.
Kopš 1943. gada Japānas karaspēks cieta no apgādes krājumu trūkuma, jo īpaši pārtikas, medikamentu, munīcijas un bruņojuma, galvenokārt zemūdeņu embargo piegādes dēļ un Japānas kuģniecības zaudējumiem, ko pasliktināja ilgstošā sāncensība ar Japānas Impērijas floti. Piegāžu trūkuma dēļ liels skaits kaujas lidmašīnu kļuva nederīgas rezerves daļu trūkuma dēļ un "pat divas trešdaļas no Japānas kopējā militāro nāves gadījumu skaita [izraisīja] slimības vai nepietiekams uzturs".Gilmore, Allison B. (1998). You Can't Fight Tanks with Bayonets: Psychological Warfare against the Japanese Army in the South West Pacific. Lincoln, Nebraska: University of Nebraska Press. ISBN 0803221673.
 Kara noziegumi 
Visā Otrā Ķīnas un Japānas kara un Otrā pasaules kara laikā Japānas Impērijas  armija bija izrādījusi milzīgu brutalitāti un iesaistījusies daudzās zvērībās pret civiliedzīvotājiem, kā arī karagūstekņiem, un Naņdzjinas slaktiņš bija vispazīstamākais piemērs.Harries, Meirion; Harries, Susie (1994). Soldiers of the Sun: The Rise and Fall of the Imperial Japanese Army. New York: Random House. ISBN 0679753036. Citi kara noziegumi, ko pastrādāja Japānas imperatora armija, bija izvarošana un piespiedu prostitūcija, nāves gājieni, bioloģiskā kara izmantošana pret civiliedzīvotājiem un karagūstekņu sodīšana ar nāvi. Šādas zvērības kara laikā izraisīja daudzu miljonu cilvēku nāvi.https://en.wikipedia.org/wiki/Imperial_Japanese_Army#cite_note-sterling-60

 Armijas skaitliskais sastāvs 
 1873 — 32 000 karavīri (aktīvajā dienestā), 50 000 (rezervē)
 1894 — 96 000 karavīri (aktīvajā dienestā), 150 000 (rezervē)
 1903—155 000 karavīri (aktīvajā dienestā), 350 000 (rezervē)
 1904—325 000 karavīri (aktīvajā dienestā), 450 000 (rezervē)
 1914—335 000 karavīri (aktīvajā dienestā), 685 000 (rezervē)
 1918—700 000 karavīri (aktīvajā dienestā), 800 000 (rezervē)
 1930—375 000 karavīri (aktīvajā dienestā), 125 000 (rezervē)
 1931—700 000 karavīri (aktīvajā dienestā), 850 000 (rezervē)
 1941 — 1 750 000 karavīri (aktīvajā dienestā), 1 600 000 (rezervē)
 1943 — 2 200 000 karavīri (aktīvajā dienestā), 2 300 000 (rezervē)
 1945 — 6 100 000 karavīri (aktīvajā dienestā), 1 200 000 (rezervē)
 Attēlu galerija 

 Dienesta pakāpes un zīmotnes 
Kategorija Dienesta pakāpeUzšuveВведені з 1938 року замість погон і кольорових петлиць родів військ. Скасовані з 3 вересня 1945 року у зв'язку з капітуляцією Японії.UzplecisВведені з 1930 року разом з кольоровими петлицями родів військ.Imperators天皇Ģeneralisimuss大元帥100px100pxĢenerāļi将官Maršals元帥100px100pxĢenerālis大将100px100pxĢenerālleitnants中将100px100pxĢenerālmajors少将100px100px Virsnieki士官Pulkvedis大佐100px100pxApakšpulkvedis中佐100px100pxMajors少佐100px100pxkapteinis大尉100px100pxLeitnants中尉100px100pxJaunākais leitnants少尉100px100px Apakšvirsnieks准士官Praporščiks准尉100px100px Seržanti下士官Vecākais seržants曹長80px100pxSeržants軍曹80px100pxKaprālis伍長80px100px Kareivji兵Jaunākais kaprālis兵長80pxAugstākās klases ierindnieks上等兵80px100pxIerindnieks 1.klases一等兵80px100pxIerindnieks 2.klases二等兵80px100px
 Skatīt arī 
 Kvantunas armija
 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Overview of Imperial Japanese Army weapons and armaments in World War II 
 Army of the Land of the Rising Sun 100 years ago. Part 1. Leap from the Middle Ages into the XX century  (part 1 of 4)
 Japanese war posters
 The PBS program Victory in the Pacific 
 Imperial Japanese Army 3rd Platoon reenactor's resource 

Kategorija:Militārisms Japānā
Kategorija:Japānas vēsture