Ēriks XIV Vāsa

Ēriks XIV Vāsa, arī Eriks XIV (; 1533—1577), bija Zviedrijas karalis no 1560. līdz 1569. gadam. Viņa valdīšanas laikā Zviedrija iesaistījās Livonijas karā par Livonijas ordeņa zemju mantojumu ar Dānijas karalisti.

 Pilns tituls 
Karalis Ēriks XIV lietoja šādu titulu:

"Mēs Ēriks no Dieva žēlastības zviedru, gotu, vendu u.c. ķēniņš." (zviedriski: Wij Erich then fiorttonde Medh Gudz Nådz Sweriges, Götis och Wendes &c. Konungh.)

 Dzīvesgājums 
Dzimis 1533. gada Stokholmā Zviedrijas karaļa Gustava I un viņa pirmās sievas Katrīnas ģimenē. Viņam bija jaunāki pusbrāļi Juhans, Magnuss un Kārlis no tēva otrās laulības.

Pēc tēva nāves 1560. gadā Ēriks kļuva par Zviedrijas karali un 1561. gadā pēc Livonijas Konfederācijas iziršanas arī par Igaunijas hercogu.
Pēc tam, kad 1562. gadā Juhans pret brāļa gribu apprecējās ar Lietuvas dižkunigaiša un Polijas karaļa Sigismunda II Augusta māsu Katrīnu, Ēriks XIV pieprasīja hercogam Juhanam atteikties no Vidzemes cietokšņiem. Tā kā Juhans vilcinājās šo prasību izpildīt, karalis Ēriks XIV viņu apvainoja valsts nodevībā, un 1563. gadā karaļa karaspēks vairākas nedēļas aplenca Turku pili. Apmēram četrus gadus hercogs Juhans kopā ar savu sievu Katarīnu pavadīja ieslodzījumā Gripsholmas pilī.

1568. gadā hercogs Juhans kopā ar savu jaunāko brāli Kārli sacēlās pret karali Ēriku XIV un gāza viņu no troņa, pats kļūdams par Zviedrijas karali.

Ēriks XIV miris 1577. gadā ieslodzījumā.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Zviedrijas monarhi
Kategorija:Vāsu dinastija