Polijas—Baltkrievijas robežas žogs

Polijas—Baltkrievijas robežas žogs () ir 5,5 metrus augsts un ap 180 km garš atdalošs tērauda žogs uz Polijas—Baltkrievijas robežas, ko 2022. gadā uzbūvēja Polijas iestādes, lai novērstu nelegālo migrāciju no Baltkrievijas puses.

 Priekšvēsture 
Iemesls žoga būvniecībai uz Polijas un Baltkrievijas robežas bija migrācijas krīze, kas sākās 2021. gada pavasarī. Kopš 2021. gada vasaras strauji pieauga migrantu no Tuvo Austrumu un Āfrikas valstīm mēģinājumu nelegāli šķērsot Baltkrievijas robežu ar Lietuvu, Latviju un Poliju. Laika posmā no 2021. gada 2. septembra līdz 30. novembrim ārkārtas stāvoklis bija spēkā 183 Podlases un Ļubļinas vojevodistes apdzīvotās vietās, kas atrodas blakus Baltkrievijas robežai. Bija zināms, ka migrantus speciāli ieved un uz ES valstīm dzen Baltkrievijas valdība, lai atmaksātu ES par pret Baltkrieviju pēc 2020. gada protestu apspiešanas noteiktajām sankcijām. Polijas valdība to novērtēja kā Baltkrieviju daļēji kontrolējošās Krievijas hibrīdkaru un 2022. gadā pēc jauna Krievijas iebrukuma Ukrainā nosauca žogu par savu palīdzību Ukrainai, jo tas atvieglo bēgļu plūsmas kontroli.

2021. gada 29. oktobrī Polijas parlaments — Seims pieņēma steidzamības kārtā izskatīto likumu par mūra būvniecību gar valsts robežu ar Baltkrieviju, kas pēc prezidenta Andžeja Dudas parakstīšanas 4. novembrī stājās spēkā. Celtniecības izmaksas sākotnēji tika lēstas kā 1,2 miljardi zlotu (vairāk nekā 260 miljonu eiro), summa vēlāk pieauga līdz 353 miljoniem eiro. Par investoru kļuva Polijas robežsardze.

Līdzīgi žogi jau bija uzbūvēti ap 60 pasaules valstīs, un tika domāts par šāda žoga izbūvi gar Polijas robežu arī ar Krieviju.

 Celtniecība 
2022. gada 4. janvārī Polijas iekšlietu ministra vietnieks Mačejs Vonsiks paziņoja, ka valsts robeždienests ir parakstījis līgumus ar darbuzņēmējiem par žoga būvniecību uz robežas ar Baltkrieviju. Tās kopējam garumam vajadzētu būt 186 kilometriem ar 22 vārtiņiem dzīvnieku pārejai. Žogam uz betona pamatiem bija jāsastāv no 5 metru augstas tērauda stabu sienas ar pusmetru augstām dzeloņstieplēm virs tās. Bija plānots izlietot 50 000 tonnas tērauda.

24. janvārī Polijas robežsardzes preses sekretāre Anna Mihaļska žurnālistiem sacīja, ka sagatavošanās darbi ir pabeigti un viņi ir gatavi sākt žoga būvniecību no 25. janvāra.

Barjeras būvniecību pabeidza 2022. gada 30. jūnijā.

 Kritika 
Pret žoga celtniecību iebilda vides aktīvisti gan Polijā, gan Baltkrievijā. Pēc viņu domām, tas sadalīs divās daļās ekosistēmu, tostarp abās valstīs esošo Belovežas gāršu, kas iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Turklāt daļa politiķu žogu nodēvēja par neefektīvu migrantu apkarošanā, kā piemēru minot līdzīgu būvi uz Ungārijas robežām ar Serbiju un Horvātiju, kas uzcelta 2015. gadā, taču tā nenoveda pie nelegālās migrācijas beigām.

Poliju vainoja arī dubultstandartos par legālo Ukrainas bēgļu pieņemšanu tai pašā laikā, kad viņa nevēlējās pieņemt nelegālos Āzijas un Āfrikas bēgļus.

Pēc sienas uzbūvēšanas tika demonstrēti aculiecinieku video par to, kā kontroles trūkuma dēļ žogs tiek pārvarēts pa zem tā izraktiem tuneļiem.

 Rezultāts 
Nelegālo migrantu straume no Baltkrievijas samazinājās, taču neizbeidzās.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Nocietinājumi
Kategorija:Baltkrievijas robežas
Kategorija:Polijas robežas