Vācu karaspēks (1935—1945)

Vācu karaspēks () bija Vērmahta sauszemes bruņotie spēki, kas pastāvēja no 1935. līdz 1946. gadam, kad tos likvidēja pēc Trešā reiha sakāves Otrajā pasaules karā.Large, David Clay (1996). Germans to the Front: West German Rearmament in the Adenauer Era. The University of North Carolina Press. ISBN 978-0807845394. Otrā pasaules kara laikā Vācu karaspēkā kopumā dienēja aptuveni 13,6 miljoni brīvprātīgie un obligātā dienesta karavīri.

 Struktūra 
Vācu karaspēku no 1936. līdz 1945. gadam vadīja Karaspēka virspavēlniecība (; OKH). Teorētiski par Trešā Reiha bruņoto spēku ģenerālštābu kalpoja Vērmahta virspavēlniecība (; OKW), kas koordinēja Vērmahta sauszemes, jūras (Kriegsmarine), gaisa (Luftwaffe) un Waffen-SS operācijas. Praksē OKW darbojās Hitlera personīgajam militārajam štābam pakārtotā lomā, viņa idejas pārvēršot militāros plānos un pavēlēs un izsniedzot tās trim dienestiem.Haskew, Michael (2011). The Wehrmacht: 1935—1945. Amber Books Ltd. ISBN 978-1-907446-95-5. Tomēr, turpinoties Otrajam pasaules karam, OKW izmantoja arvien lielāku tiešo pavēlniecības varu pār militārajām vienībām, īpaši rietumos. Tas nozīmēja, ka līdz 1942. gadam Karaspēka virspavēlniecības (OKH) pilnvaras aprobežojās ar Austrumu fronti.Harrison, Gordon A. (2002). The Cross Channel Attack (Publication 7-4). Archived from the original on 2014-02-26. Retrieved 2016-07-09.

 Lauka spēku organizācija 
Vācu karaspēku galvenokārt iedalīja karaspēka grupās (Heeresgruppen), ko veidoja vairākas armijas, kas kara gaitā tika pārvietotas, pārstrukturētas vai pārdēvētas. Vācu vienībām tika piesaistīti arī sabiedroto Ass valstu spēki, kā arī vienības, ko veidoja nevācieši.

Operācijai "Barbarosa" 1941. gadā karaspēku iedalīja trīs stratēģiskās kampaņas grupās:
 Karaspēka grupa "Ziemeļi" (Vērmahts) ar Ļeņingradu kā kampaņas mērķi
Karaspēka grupa "Vidus" ar Smoļensku kā kampaņas mērķi
Karaspēka grupa "Dienvidi" (Vērmahts) ar Kijivu kā kampaņas mērķi
Zem karaspēka grupas līmeņa spēkos ietilpa lauka armijas – tanku grupas, kas vēlāk kļuva par pašas armijas līmeņa formācijām, korpusiem un divīzijām. Armija izmantoja apzīmējumu "kaujas grupa" (Kampfgruppe). Šīs pagaidu kaujas grupas bija dažādas, sākot no korpusa lieluma, piemēram, Kemfa armijas grupa, līdz komandām, kas sastāvēja no rotām vai pat vadiem. Šīs vienības tika dēvētas to komandējošo virsnieku vārdā.

 Atsevišķas karaspēka vienības 

 Afrika Korps (Āfrikas korpuss)
 Feldgendarmerie (Lauka militārā policija)
 Feldjägerkorps (Lauka policijas korpuss)
 Gebirgsjäger (Kalnu vienības)
 Geheime Feldpolizei (Lauka slepenpolicija)
 Ostlegionen (Austrumu leģioni)
 Panzergrenadier (Mehanizētie kājnieki)
 Panzerjäger (Prettanku vienība)
 Panzerwaffe (Bruņutanku vienība)

 Atsauces 

 Literatūra 








 Ārējās saites 
 The Nazi German Army 1935-1945 (Heer) 
 "The Role of the German Army during the Holocaust: A Brief Summary.": —lecture by Geoffrey P. Megargee, via the official channel of the United States Holocaust Memorial Museum.

Kategorija:Vērmahts
Kategorija:Sauszemes bruņotie spēki