Ziemas saulgrieži

250px|thumb|Atstarotās Saules gaismas intensitāte ziemas un vasaras saulgriežu laikā.
Ziemas saulgrieži ir ikgadējs astronomisks notikums, kad Saulei ir vismazākā deklinācija. Ziemas saulgriežu laikā ir visīsākā diena un visgarākā nakts. Ziemas saulgriežus sauc arī par ziemas saulstāvjiem jeb solstīciju ( — 'Saule', sistere — 'apstāties'Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. Rīga: Norden AB, 2001, 620. lpp. ), jo pirms un pēc saulgriežiem Saule vairākas dienas gandrīz nemaina savu maksimālo augstumu virs horizonta, tāpat ēnu garums mainās ļoti lēni.

Terminatora līnija saulgriežu laikā pieskaras arktiskajam un antarktiskajam polārajam lokam. Ziemas saulgrieži ziemeļu puslodē ir 21. vai 22. decembrī un iezīmē astronomiskās ziemas sākumu.

Saulgriežu laikā daudzas tautas tradicionāli atzīmē saulgriežu svētkus. Latviešiem tas ir Bluķa vakars un Ziemassvētki.

 Ekvinokciju un saulgriežu laiki 
Tabulā ir apkopoti ekvinokciju un saulgriežu laiki pēdējos un nākamajos gados. Norādīts UTC, kas atšķiras no Latvijas laika (UTC+2 ziemā, UTC+3 vasarā).

 Ekvinokciju un saulgriežu UTC datumi un laiki Gads  ekvinokcijamartā  saulgrieži jūnijā  ekvinokcijaseptembrī  saulgriežidecembrīdiena laiks diena laiksdiena laiks diena laiks2024.20.03:0720.20:5122.12:4421.09:202025.20.09:0221.02:4222.18:2021.15:032026.20.14:4621.08:2523.00:0621.20:502027.20.20:2521.14:1123.06:0222.02:432028.20.02:1720.20:0222.11:4521.08:202029.20.08:0121.01:4822.17:3721.14:14

 Atsauces 

Kategorija:Debess mehānika
Kategorija:Decembris