Vladimirs Kara-Murza

Vladimirs Kara-Murza (; dzimis ) ir Krievijas politiskais aktīvists, žurnālists, autors, filmu veidotājs un politieslodzītais.

 Izcelsme 
Kara-Murzas dzimta cēlusies no tatāru aristokrātiem ( — "melnais princis"), kas apmetās uz dzīvi Maskavijā un pieņēma kristietību 15. gadsimtā.
Viņa vecvectēvs bija Maskavas advokāts Sergejs Kara-Murza (1876—1956). Vectēvs žurnālists Aleksejs Kara-Murza (1914—1988) pēc Otrā pasaules kara apprecēja latviešu revolucionāra Voldemāra Bisenieka (1884—1938) meitu Maiju Bisenieci (dzimusi 1933). Viņa vecāsmātes tēva brāļi bija Latvijas vēstnieks Lielbritānijā Georgs Bisenieks (1885—1941) un agronoms Jānis Bisenieks (1864—1923).

 Dzīvesgājums 
Dzimis Maskavā 1981. gada 7. septembrī žurnālista un televīzijas raidījumu vadītāja Vladimira Kara-Murzas (1959—2019) un ebreju izcelsmes muzejnieces Jeļenas Gordones ģimenē.

Kara-Murza ieguva bakalaura un maģistra grādu vēsturē Kembridžas Universitātes Trīsvienības namā (Trinity Hall). Sieva Jevgēnija, ģimenē ir trīs bērni.

Kara-Murza bija Borisa Ņemcova līdzgaitnieks, kā arī vicepriekšsēdētājs uzņēmēja un bijušā oligarha Mihaila Hodorkovska dibinātajā Krievijas nevalstiskajā organizācijā "Atvērtā Krievija", kas veicināja pilsonisko sabiedrību un demokrātiju Krievijā. 2012. gadā Kara-Murzu ievēlēja Krievijas opozīcijas koordinācijas padomē un no 2015. līdz 2016. gadam viņš bija Tautas brīvības partijas līdera vietnieks. Uzņēmis divas dokumentālās filmas "Viņi izvēlējās brīvību" (2005) un "Ņemcovs" (2016). No 2021. gada darbojās kā vecākais līdzstrādnieks Raula Vallenberga Cilvēktiesību centrā.

2022. gada aprīlī, pēc Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā Kara-Murzu arestēja saistībā ar apsūdzībām par nepakļaušanos policijas pavēlēm. Vēlāk viņa arestu pagarināja un pret viņu izvirzīja jaunas apsūdzības par militārpersonu "diskreditēšanu". 2022. gada oktobrī pret viņu izvirzīja apsūdzību valsts nodevībā. Amnesty International cilvēktiesību organizācija apsūdzības nodēvēja par politiski motivētām viņa pausto pretkara uzskatu dēļ."Russia: Vladimir Kara-Murza, jailed prisoner of conscience, awarded Václav Havel Prize" , Amnesty International, 10 October 2022"‘Proof that today’s Russia is returning to the practices of Stalin’s political terror’" , Novya Gazeta, 10 April 2023"Arrest and Detention of Vladimir Kara-Murza" , a letter from several members of the US Congress and Senate, 12 May 2022 2023. gada 17. aprīlī viņam tika piespriests 25 gadu cietumsods.Дело Владимира Кара‑Мурзы. Приговор , zona.media, 17 April 2023"Vladimir Kara-Murza: Russian opposition figure jailed for 25 years" , BBC, 17 April 2023 Sods bija garākais opozīcijas pārstāvim piešķirtais sods kopš kara sākuma.

2024. gada 1. augustā Krievija atbrīvoja Kara-Murzu ieslodzīto apmaiņas darījumā kopā ar 15 citiem politieslodzītajiem.Krievija un rietumvalstis veikušas lielāko ieslodzīto apmaiņas darījumu kopš aukstā kara beigām lsm.lv 2024. gada 1. augustā

 Apbalvojumi 
2018. gadā Kara-Murza saņēma Pilsoniskās drosmes balvu.

2022. gada oktobrī Kara-Murza tika apbalvots ar Vāclava Havela cilvēktiesību balvu.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Maskavā dzimušie
Kategorija:Krievijas politiķi
Kategorija:Krievijas žurnālisti
Kategorija:Maskavas apgabalā dzimušie
Kategorija:Personas, kas nosodīja Krievijas 2022. gada iebrukumu Ukrainā