Hūrijā Mūrijas salas

Hūrijā Mūrijas salas () ir Omānai piederoša salu grupa Arābijas jūrā Indijas okeāna ziemeļrietumos. Administratīvi ietilpst Zufāras muhāfazas sastāvā.

 Ģeogrāfija 
Salas izvietojušās Arābijas pussalas dienvidu piekrastē Hūrijā Mūrijas līcī  no krasta. Sastāv no četrām galvenajām salām un vairākām nelielām saliņām un klintīm, kas izretojušās austrumu—rietumu virzienā  garumā. Veidotas galvenokārt no granīta un kaļķakmens. Reljefs kalnains, augstākā virsotne ir grupas lielākajā — Hallānijas salā — 501 m vjl. Augājā reti krūmāji. Arhipelāgs ir svarīga jūras putnu vairošanās vieta, kādēļ Kiblijas un Hāsikijas saliņas ir klātas ar guano kārtu.

Arhipelāga galvenās salas:
 Sala Nosaukumsarābiski Platībakm² Augstumsm vjl Hāsikija جزيرة الحاسكية 2 155 Saūdaالجزيرة السوداء 11 399 Hallānijaجزيرة الحلانية 56 501 Džerzautaجرزعوت 0,3 70 Kiblijaالجزيرة القبلية 3 168 جزر خوريا موريا 73 501

 Vēsture 
Senatnē zināmas kā Zenobu salas (, ) vai Dolihu salas (Δολίχη) un iezīmēja robežu starp Partu un Dienvidarābijas karalisti. Iedzīvotāji tradicionāli nodarbojās ar zveju, bet galvenās tirdzniecības preces bija dzintars un bruņurupuču čaulas. No jauna salas eiropiešiem 1503. gadā atklāja portugāļu jūrasbraucējs Alfonsu de Albukerks. 19. gadsimta vidū salas kļuva par Maskatas sultanāta daļu. Salās iegūtais guano pamudināja Lielbritānijas valdību 1854. gadā piespiest Maskatas sultānu atdot salas Britu impērijai, kas 1968. gadā to iekļāva Adenas protektorāta sastāvā. 1967. gadā salas faktiski tika atdotas Omānai, kas tolaik vēl bija Lielbritānijas protektorāts, bet uz tām pretenzijas izteica arī Dienvidjemena. Piederības jautājums galīgi tika noregulēts tikai 1995. gadā.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Omānas ģeogrāfija
Kategorija:Indijas okeāna salas