Rietumarmēņu valoda

Rietumarmēņu valoda (armēņu: արեւմտահայերէն) ir viens no diviem mūsdienu armēņu valodas paveidiem (kopā ar austrumarmēņu valodu), kurai ir literārā forma — Ašharabar.

Rietumarmēņu valodu prot no 879 000 līdz 1 000 000 cilvēku.

 Vēsture 
1064.—1071. gadā Armēniju, izņemot dažas sīkas armēņu vasaļkaralistes, kā Sjunikas un Arcahas karalisti, iekaroja seldžuki vai sagrāba citi kaimiņi. Pirms armēņu genocīda Osmaņu impērijā dzīvoja ap diviem miljoniem armēņu.

Rietumarmēņu valoda agrāk bija dominējošais armēņu valodas paveids, taču Rietumarmēnijā veiktajā genocīdā tika nogalināti daudzi armēņi. Turcija oficiāli atzīst, ka Pirmajā pasaules karā gāja bojā ievērojams skaits armēņu, bet noraida apsūdzības genocīdā, jo tajā laikā gāja bojā arī ievērojams skaits musulmaņu un iznīcinošā karadarbība izrietēja no kara laikā uzkurinātā starptautu naida. Turcijas valdība noliedz, ka Osmaņu valsts iestādes būtu apzināti centušās iznīcināt armēņus.

 Atšķirības no austrumarmēņu valodas 

 Arhaiskāka leksika nekā austrumarmēņu valodai. 12. gadsimta beigās tika dibināta armēņu Kilikijas karaliste, tās attiecību laikā ar krustnešiem rietumarmēņu valoda aizguva ar pārvaldi, saimniecību un sabiedrību saistītos terminus no senfranču valodas.
 Darbības vārda formu gramatika ir arhaiskāka.
Sazinoties mutiski, abu armēņu valodas paveidu pratējiem var rasties ievērojamas grūtības vienam otru saprast, taču kļūst skaidrs, lasot tekstu.

 Ortogrāfija 
Tiek lietota tradicionālā rakstība:

 Ա Բ Գ Դ Ե Զ Է Ը Թ aip, pen, kim, ta, iech, za, ee, yt, to
 Ժ Ի Լ Խ Ծ Կ Հ Ձ Ղ zhe, ini, liun, khe, dza, gen, ho, tsa, ghad,
 Ճ Մ Յ Ն Շ Ո Չ Պ Ջ dje, men, hi, nu, sha, vo, cha, be, che,
 Ռ Ս Վ Տ Ր Ց Ւ Փ Ք ra, se, vev, diun, re, tso, hiun, piur, ke
 Օ Ֆ o, fe

 Mūsdienās 
Armēnijā notiek diskusijas par rietumarmēņu valodas atzīšanu par austrumarmēņu valodai līdzvērtīgu armēņu valodas paveidu. Rietumarmēņu valodā runā arī nelielās armēņu kopienas Turcijā, bet kā pirmo to lieto tikai neliela daļa armēņu: 18 % no kopienas kopumā un 8 % jauniešu vidū.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Armēņu valoda
Kategorija:Turcijas valodas