Milicija (policija)

Milicija (krievu un bulgāru: милиция, , , ) bija policijas nosaukums Krievijas Pagaidu valdības laikā, Padomju Krievijā un Padomju Savienībā (līdz 1991. gadam) un atsevišķās Austrumu bloka valstīs (1945–1992), kā arī Dienvidslāvijā (1945–1992) un Uzbekistānā (1991–2019). Šis termins joprojām tiek oficiāli lietots Baltkrievijā, Tadžikistānā un Kirgizstānā, kā arī daļēji atzītajās vai neatzītajās Abhāzijā, Dienvidosetijā un Piedņestras Moldāvu Republikā.

Milicijas darbinieku sauc par milici ().

 PSRS milicijas izcelsme 

Krievijā vārds "milicija" tika sākts lietot cariskās impērijas laikos, kad lielu streiku vai masu akciju laikā pret valdību, streikotāji vai pretestības dalībnieki no brīvprātīgo strādnieku vidus veidoja atsevišķas vienības, kas streiku laikā uzturēja kārtību.

Pēc Februāra revolūcijas 1917. gada martā tika likvidēta policijas nodaļa un atsevišķais žandarmu korpuss, kas uzraudzīja tiesībsargājošo iestāžu darbību Krievijā. Viņu vietā kārtība bija jāuztur 1917. gada aprīlī jaunizveidotai policijai, kas tika nosaukta par "miliciju", lai uzsvērtu tās novitāti un tuvumu strādniekiem. Tālaika milicija bija divdaļīga:
 centralizētā "valsts tautas milicija" (государственная народная милиция)
 vietējo padomju organizētā "strādnieku milicija" (рабочая милиция), kas uzturēja kārtību vietējo masu pasākumu laikā un aizsargāja uzņēmumus.

Pēc Oktobra revolūcijas tika likvidētas visas iepriekšējās valsts institūcijas, arī tautas milicija. Toreizējā Krievijas boļševiku valdība uzskatīja, ka armija un policija nav vajadzīga, un kārtību uzturēs bruņota tauta. 1917. gada 10. novembrī (28. oktobrī pēc Jūlija kalendāra) tika izdots dekrēts par oficiālu Strādnieku milicijas izveidi Strādnieku un karavīru deputātu padomju vadībā. PSRS 10. novembris tika pasludināta par Milicijas dienu. Milicijas darbinieki padomju laikā tika mobilizēti no uzticamiem komunistiem.

Milicija tika izveidota, bet tai nebija personāla, tā bija vienkāršs brīvprātīgo formējums. Apmēram gadu milicija netika uzskatīta par valsts organizāciju. Dažos rajonos vecās strādnieku milicijas vienības tika izformētas, citās tās tika reorganizētas. Vietējās padomes savā teritorijā bieži izveidoja savas milicijas vienības. Drīz vien tika saprasts, ka milicija kā neatkarīgu brīvprātīgo vienību formējums nevar normāli darboties. 1918. gada martā iekšlietu komisariāts pieprasīja, lai milicija tiktu reformēta par valsts organizāciju ar pastāvīgiem pilna laika darbiniekiem, ar noteiktiem pienākumiem un darbotos atsevišķi no Sarkanās armijas. Pēc sagatavotajiem dokumentiem sākās "Strādnieku un zemnieku milicijas" (рабоче-крестьянская милиция) organizēšana.

Kopš tiem laikiem PSRS, vēlāk Krievijas milicija ir piedzīvoja daudzas reorganizācijas, lai gan galvenās funkcijas tika saglabātas.

 Krievijas milicija 

Pēc PSRS sabrukuma, kad Krievija kļuva neatkarīga, PSRS milicijas Krievijas daļas kļuva par Krievijas Federācijas miliciju.

 Milicijas pārveide par policiju 
2010. gadā 6. augustā Krievijas prezidents Dmitrijs Medvedevs ierosināja miliciju reorganizēt par policiju. 2010. gadā viņš iesniedza izskatīšanai Valsts Domē federālā likuma "Par policiju" projektu.

2011. gada 7. februārī D. Medvedevs parakstīja likumu "Par policiju". 2011. gadā notika Krievijas milicijas darbinieku atestācija, atkārtoti pārbaudītie darbinieki saņēma jaunas nozīmītes, sertifikātus, dienesta automašīnām tika mainīta krāsa.

 Krievijas milicijas (kopš 2011. gada — policijas) funkcijas 
Milicijas funkcijas:
 personu drošības nodrošināšana;
 noziegumu un administratīvo pārkāpumu novēršana;
 atklāt un atrisināt noziegumus;
 aizsargāt sabiedrisko kārtību un nodrošināt sabiedrisko drošību;
 aizsargāt privāto, valsts, pašvaldību un citu īpašumu;
 palīdzēt fiziskām un juridiskām personām, aizsargājot to tiesības un intereses likuma robežās.

 Skatīt arī 
 Krievijas policija
 Baltkrievijas milicija
 Ukrainas milicija
 OMON
 Milicija

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Padomju Savienība
Kategorija:Policija