Bleda

Bleda (, , ,Leksikon občin kraljestev in dežel zastopanih v državnem zboru, vol. 6: Kranjsko. 1906. Vienna: C. Kr. Dvorna in Državna Tiskarna, p. 146. (senākos avotos arī Feldes)de Luca, Ignaz. 1790. Geographisches Handbuch von dem östreichischen Staate, vol 2. Vienna: Johann Paul Krauß, p. 137. ir pilsēta pie Bledas ezera Goreņskas reģionā Slovēnijas ziemeļrietumos. Tā ir Bledas pašvaldības administratīvais centrs. Bleda ir viens no nozīmīgākajiem tūristu galamērķiem Goreņskas reģionā un Slovēnijā kopumā, piesaistot apmeklētājus no visas pasaules. Pilsētā 2014. gadā dzīvoja apmēram 8000 iedzīvotāju.

 Vēsture 
Apdzīvotas apmetnes šajā reģionā veidojušās kopš mezolīta laikiem, mūsdienu apdzīvotā vieta, iespējams, radusies ap 600. gadu slāvu apmetņu veidošanās laikā Austrumu Alpos. Pēc tam, kad slāvu Karantāniju 788. gadā iekaroja franki, šī teritorija nonāca Bavārijas hercogistes ietekmē.

Pēc Austroungārijas sabrukuma 1918. gadā Bleda un pārējā Goreņjes reģiona daļa nonāca Dienvidslāvijas Karalistes pakļautībā un kļuva par valdošā Karadžordževiču nama vasaras rezidenci. Šo tradīciju turpināja Dienvidslāvijas līderis Josips Brozs Tito, kad viņš šeit 1947. gadāuzcēla savu vasaras rezidenci.

Mūsdienu pilsēta sāka veidoties 19. gadsimta vidū no Gradas, Mlino, Rečicas, Zagorices un Želečes ciemiem, kas ieskauj ezeru. Tajā laikā zemnieki sāka pārdot zemi gar austrumu ezera krastu turīgiem cilvēkiem villu būvniecībai, un Gradas, Zagorices un Želečes ciemi sāka apvienoties. Bleda par pilsētu oficiāli tika atzīta 1960. gadā.

 Tūrisms 
Bleda ir pazīstama ar ledāju veidoto Bledas ezeru, kas ir nozīmīgs tūrisma objekts. Uz klints, no kuras paveras skats uz ezeru, atrodas ikoniskā Bledas pils. Pilsēta Slovēnijā ir pazīstama arī ar vaniļas un krējuma kūku krēmšniti ().

Mazā salā ezera vidū atrodas Marijas debesbraukšanas svētceļojuma baznīca, kas veltīta Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanai (); apmeklētāji bieži zvana tās zvanu, jo ​​sena leģenda apgalvo, ka tas sniedz veiksmi, tam kurš to skandina. Uz salu var nokļūt ar tradicionālu koka laivu ar plakanu dibenu pletnu (), kas ir daļa no tika 23 laivu flotes, kuras drīkst braukt ezerā, lai aizsargātu ezera tīrību. Šīs laivas kopš 18. gadsimta pārvalda dažas ģimenes. Bledas ezera salā ir kāpnes ar 99 pakāpieniem. Vietējā slovēņu kāzu tradīcija ir, ka vīrs savu jauno līgavu nes pa šiem pakāpieniem, kuru laikā līgavai jāklusē.
 Sadraudzības pilsētas 
Bledas sadraudzības pilsētas ir:
  Bresanone, Itālija
  Henlija pie Temzas, Apvienotā Karaliste
  Veldene, Austrija
 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Bled on Geopedia
 Official website

Kategorija:Slovēnijas pilsētas