Drevļani

Drevļani (senaustrumslāvu: дре́влѧне vai дєрєвлѧнє, ) bija austrumslāvu cilšu savienība, kas apdzīvoja Poļesjes zemi (mūsdienu Ukrainas un Baltkrievijas pierobeža), galvenokārt tagadējā Žitomiras apgabalā un Kijivas apgabala rietumos. 946. gadā viņu zemes kļuva par Kijivas Krievzemes sastāvdaļu.

 Etimoloģija 
Nosaukums ''Drevļani'' (Дєрєвлѧнє) senkrievu valodā nozīmē "meža ļaudis".

 Vēsture 
Drevļani nodarbojās ar lauksaimniecību, lopkopību un amatniecību. Pats nosaukums norāda, ka viņu amatniecība bija cieši saistīta ar kokapstrādi un koka izstrādājumiem.

Sākotnēji drevļani pretojās Kijivas Krievzemei. Novgorodas kņazs Oļegs 883. gadā lika drevļaniem maksāt Kijivai meslus. 907. gadā drevļani piedalījās Kijivas militārajā kampaņā pret Austrumromas impēriju.

Pēc Oļega nāves 912. gadā drevļani pārtrauca maksāt nodevas. Kad Kijivas kņazs Igors mēģināja saņemt nodevu vēlreiz, tie sacēlās un 945. gadā nogalināja viņu. Atraitne Olga nodedzināja drevļanu galvaspilsētu Iskorosteņu un nolīdzināja līdz pamatiem citas pilsētas.

Pēdējo reizi drevļani pieminēti 1136. gadā.

 Neatkarības periods 
Pirms pakļaušanas Kijivai drevļaniem bija labi attīstīta cilšu organizācija. Drevlļanu pārvaldes centrs bija Iskorosteņa, vēlāk — Ovruča. Drevļanu kņazs bija Mals (Мал), kurš 946. gadā nogalināts kaujās pret Kijivas Krievzemi.

 Antropoloģija 
Drevļaniem bija raksturīga tumša vai jaukta matu un acu krāsa.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Austrumslāvi
Kategorija:Kijivas Krievzeme
Kategorija:Ukrainas vēsture