2023. gads sportā

Šajā lapā apkopoti 2023. gada sporta notikumi.

 Notikumi 
 Janvāris 
 — — Kanādā notika Pasaules čempionāts hokejā junioriem, kurā uzvarēja mājinieki — Kanādas izlase.
 11.— — Polijā un Zviedrijā notika Pasaules čempionāts rokasbumbā vīriešiem, kurā trešo reizi pēc kārtas uzvarēja Dānijas izlase.
 12.— — Leikplesidā, ASV, notika ziemas universiāde.
 16.— — notika Austrālijas atklātais čempionāts tenisā. Vienspēlēs uzvarēja Arina Sabaļenka un Novaks Džokovičs.
 23.— — Espo, Somijā, notika Eiropas čempionāts daiļslidošanā.
 — — Sanktmoricā, Šveicē, notika Pasaules čempionāts bobslejā un skeletonā.
 28.— — Oberhofā, Vācijā, notika Pasaules čempionāts kamaniņu sportā.

 Februāris 
 1.— — Marokā notika FIFA Klubu Pasaules kauss.
 6.— — Kurševelā un Meribelā, Francijā, notika Pasaules čempionāts kalnu slēpošanā.
 8.— — Oberhofā, Vācijā, notika Pasaules čempionāts biatlonā.
 — — Planīcā, Slovēnijā, notika Pasaules čempionāts ziemeļu slēpošanā.

 Marts 
 2.— — Stambulā, Turcijā, notika Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās.
  — notika 2023. gada F1 sezonas pirmās sacīkstes — Bahreinas Grand Prix. 
 10.— — Seulā, Dienvidkorejā, notika Pasaules čempionāts šorttrekā.
 20.— — Saitamā, Japānā, notika Pasaules čempionāts daiļslidošanā.

 Aprīlis 
  — Vemblija stadionā pirmo reizi notika Finalissima spēle sieviešu futbolā starp Eiropas čempionēm Angliju un Copa América Femenina uzvarētājām Brazīliju. Tajā pēcspēles 11 metru sitienu sērijā uzvarēja Anglijas izlase.
 — — Šefīldā notika Pasaules čempionāts snūkerā. Pirmo reizi par pasaules čempionu kļuva Beļģijas snūkerists Luka Bresels.
 20.— — Šveicē notika Pasaules U-18 čempionāts hokejā, kurā uzvarēja ASV izlase.

 Maijs 
 6.— — notika daudzdienu velobrauciens Giro d'Italia, kurā uzvarēja Slovēnijas riteņbraucējs Primožs Rogličs.
 12.— — Somijā un Latvijā notika Pasaules čempionāts hokejā. 28. pasaules čempiontitulu ieguva Kanāda, kas finālā ar 5:2 pieveica Vāciju. Bronzas medaļas pirmo reizi izcīnīja Latvijas izlase.
 — — Argentīnā notika FIFA U-20 Pasaules kauss futbolā. Sākotnēji tas bija paredzēts Indonēzijā, bet tai tika atņemtas rīkošanas tiesībās, jo nevēlējās pieļaut Izraēlas dalību turnīrā. Pirmo reizi turnīrā uzvarēja Urugvajas U-20 izlase.
 — — notika Francijas atklātais čempionāts tenisā. Vienspēlēs uzvarēja Novaks Džokovičs un Iga Švjonteka. Džokovičs kļuva par par vīriešu tenisa rekordistu, izcīnot 23. Grand Slam titulu. 
  — Puškāša arēnā Budapeštā, Ungārijā, notika 2022.—2023. gada UEFA Eiropas līgas fināls. Tajā uzvarēja Spānijas klubs Sevilla FC, pēcspēles 11 metru sitienu sērijā pieveicot Itālijas komandu AS Roma.

 Jūnijs 
  — Fortuna Arena stadionā Prāgā, Čehijā, notika 2022.—2023. gada UEFA Eiropas konferences līgas fināls, kurā Anglijas klubs West Ham United ar 2:1 uzvarēja Itālijas vienību Fiorentina.
  — Ataturka Olimpiskajā stadionā Stambulā, Turcijā, notika 2022.—2023. gada UEFA Čempionu līgas fināls, kurā pirmo titulu izcīnīja Anglijas klubs Manchester City, ar 1:0 uzvarot Milānas "Internazionale".
 14.— — Nīderlandē  notika 2022.—2023. gada UEFA Nāciju līgas finālturnīrs. Par Nāciju līgas uzvarētājiem pirmo reizi kļuva Spānijas izlases futbolisti, kas finālā pēcspēles 11 metru sitienu sērijā pieveica Horvātiju.
 15.— — Izraēlā un Slovēnijā notika Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm, kurā pirmo reizi par čempionēm kļuva Beļģijas izlases basketbolistes.
 — — Katarā bija paredzēts Āzijas kauss futbolā, taču augstās temperatūras vasarā dēļ pārcelts uz 2024. gada janvāri un februāri.
 — — Polijā notika III Eiropas spēles.
 — — Rumānijā un Gruzijā notika Eiropas U-21 čempionāts futbolā, kurā uzvarēja Anglijas U-21 izlase.
 — — ASV un Kanādā notika CONCACAF Zelta kauss futbolā, kurā uzvarēja Meksikas izlase.

 Jūlijs 
 1.— — notika daudzdienu velobrauciens Tour de France, kurā otro gadu pēc kārtas uzvarēja dāņu riteņbraucējs Jonass Vingegords.
 3.— — notika Vimbldonas čempionāts tenisā. Par uzvarētājiem vienspēlēs kļuva Karloss Alkarass un Markēta Vondroušova.
 14.— — Fukuokā, Japānā, notika Pasaules čempionāts ūdens sporta veidos.
 — — Austrālijā un Jaunzēlandē notika FIFA Pasaules kauss sievietēm. Tajā pirmo reizi uzvarēja Spānijas izlase.
 — — Čendu, Ķīnā, notika vasaras universiāde.

 Augusts 
 4.— — Akrā, Ganā, bija paredzēts rīkot Āfrikas spēles, bet organizatorisku nesaskaņu un kavēšanās dēļ tās pārceltas uz 2024. gada martu.
 19.— — Budapeštā, Ungārijā, notika Pasaules čempionāts vieglatlētikā.
 — — Indonēzijā, Japānā un Filipīnās notika Pasaules kauss basketbolā, kurā uzvarēja Vācija. Latvijas izlase, debitējot Pasaules kausā, izcīnīja 5. vietu.
 — — notika daudzdienu velobrauciens Vuelta a España, kurā uzvarēja amerikānis Seps Kuss.
 — — notika ASV atklātais čempionāts tenisā. Par uzvarētājiem vienspēlēs kļuva Novaks Džokovičs un Koko Gofa.

 Septembris 
 — — Francijā notika Pasaules kauss regbijā, kurā ceturto reizi uzvarēja Dienvidāfrikas izlase.
 16.— — Serbijā notika Pasaules čempionāts cīņas sportā.
 — — Handžou, Ķīnā, notika 19. Āzijas spēles.
 — — Rīgā, Latvijā, notika Pasaules čempionāts skriešanā.

 Oktobris 
 — — Santjago, Čīlē, notika XIX Panamerikas spēles.

 Novembris 
 — — Indonēzijā notika FIFA U-17 Pasaules kauss futbolā, kurā uzvarēja Vācijas U-17 izlase. Turnīrs sākotnēji bija paradzēts Peru, bet tā attteicās no rīkošanas, jo nespēja sagatavot nepieciešamo infrastruktūru.
 — — Honiarā, Zālamana Salās, notika XVII Klusā okeāna spēles. Visvairāk medaļu izcīnīja Jaunkaledonijas sportisti.
 — — Dānijā, Norvēģijā un Zviedrijā notika Pasaules čempionāts rokasbumbā sievietēm, kurā par čempionēm trešo reizi kļuva Francijas izlases handbolistes.

 Decembris 
 2.— — Singapūrā notika Pasaules čempionāts florbolā sievietēm, kurā 11. čempiontitulu izcīnīja Zviedrija.
 — — Zviedrijā notika Pasaules čempionāts hokejā junioriem, kurā uzvarēja ASV junioru hokeja izlase.

 Miruši 	
 Janvāris 
  — Kens Bloks (Ken Block), ASV autosportists (dzimis 1967. gadā)
 :
 Andris Skapsts, latviešu basketbola treneris (dzimis 1984. gadā)
 Rozija Mitermaiere (Rosi Mittermaier), Vācijas kalnu slēpotāja (dzimusi 1950. gadā)
  — Džanluka Vjalli (Gianluca Vialli), Itālijas futbolists un treneris (dzimis 1964. gadā)
  — Andris Skapsts, latviešu handbolists (dzimis 1961. gadā)
  — Klāss Lestanders (Klas Lestander), Zviedrijas biatlonists (dzimis 1931. gadā)
 :
 Ainārs Eglons Leja, latviešu modernās pieccīņas treneris (dzimis 1931. gadā)
 Liuve Vestra (Lieuwe Westra), Nīderlandes riteņbraucējs (dzimis 1982. gadā)
  — Kriss Fords (Chris Ford), ASV basketbolists un treneris (dzimis 1949. gadā)
  — Irēna Egle, Latvijas kamaniņu braukšanas sporta pamatlicēja (dzimusi 1957. gadā)
  — Bobijs Halls (Bobby Hull), kanādiešu hokejists (dzimis 1939. gadā)

 Februāris 
  — Žans Pjērs Žabuijs (Jean-Pierre Jabouille), Francijas autosportists (dzimis 1942. gadā)
  — Kristians Atsu (Christian Atsu), Ganas futbolists (dzimis 1992. gadā)
 :
 Pēteris Aleksandrovičs, latviešu motosportists, bijušais LAF un LaMSF prezidents (dzimis 1942. gadā)
 Miroslavs Blaževičs (Miroslav Blažević), Horvātijas futbolists un treneris (dzimis 1935. gadā)
  — Markoss Alonso (Markos Alonso), Spānijas futbolists un treneris (dzimis 1959. gadā)
  — Tims Lobingers (Tim Lobinger), Vācijas vieglatlēts (dzimis 1972. gadā)
  — Gregs Fosters (Greg Foster), ASV vieglatlēts (dzimis 1958. gadā)
  — Amansio Amaro (Amancio Amaro), Spānijas futbolists un treneris (dzimis 1939. gadā)

 Marts 
  — Žists Fontēns (Just Fontaine), Francijas futbolists (dzimis 1933. gadā)
 :
 Diks Fosberijs (Dick Fosbury), ASV vieglatlēts (dzimis 1947. gadā)
 Feltons Spensers (Felton Spencer), ASV basketbolists (dzimis 1968. gadā)
  — Viliss Rīds (Willis Reed), ASV basketbolists, treneris un menedžeris (dzimis 1942. gadā)
  —  Aldis Šūpulnieks, Latvijas paraolimpiskā sporta pamatlicējs (dzimis 1951. gadā)

 Aprīlis 
  — Māris Šmits, latviešu regbists (dzimis 1951. gadā)
  — Kreigs Brīns (Craig Breen), Īrijas autosportists (dzimis 1990. gadā)
  — Mihails Vasiļonoks, latviešu hokejists, treneris (dzimis 1948. gadā)
  — Ralfs Bostons (Ralph Boston), ASV vieglatlēts (dzimis 1939. gadā)

 Maijs 
  — Kelvins Deiviss (Calvin Davis), ASV vieglatlēts (dzimis 1972. gadā)
  — Torija Bovija (Tori Bowie), ASV vieglatlēte (dzimusi 1990. gadā)
  — Džims Brauns (Jim Brown), ASV amerikāņu futbola spēlētājs, cilvēktiesību aktīvists un aktieris (dzimis 1936. gadā)
  — Terijs Makdermots (Terry McDermott), ASV ātrslidotājs (dzimis 1940. gadā)
  — Igors Vasiļjevs ( Игорь Васильев), Krievijas handbolists (dzimis 1966. gadā)
  — Vitezslavs Maha (Vítězslav Mácha), Čehijas cīkstonis (dzimis 1948. gadā)
  — Raisa O'Farila (Raisa O'Farrill), Kubas volejboliste (dzimusi 1972. gadā)

 Jūnijs 
  — Deivids Džonss (David Jones), britu vieglatlēts (dzimis 1940. gadā)
  — Džims Hainss (Jim Hines), ASV vieglatlēts un amerikāņu futbolists (dzimis 1946. gadā)
 :
 Gints Freimanis, latviešu futbolists (dzimis 1985. gadā)
 Maiks Makfārleins (Mike McFarlane), britu vieglatlēts (dzimis 1960. gadā)
 :
 Floids Mārtins (Floyd Martin), kanādiešu hokejists (dzimis 1929. gadā)
 Helmārs Millers (Helmar Müller), vācu vieglatlēts (dzimis 1939. gadā)
 :
 Hārvijs Glanss (Harvey Glance), ASV vieglatlēts (dzimis 1957. gadā)
 Vjačeslavs Zaicevs (Вячеслав Зайцев), krievu volejbolists (dzimis 1952. gadā)
  — Viktors Ļisickis (Виктор Лисицкий), krievu vingrotājs (dzimis 1939. gadā)
  — Džino Mēders (Gino Mäder), Šveices riteņbraucējs (dzimis 1997. gadā)
  — Vilhelms Bīzings (Wilhelm Büsing), vācu jātnieks (dzimis 1921. gadā)

 Jūlijs 
  — Dilano van't Hofs (Dilano van 't Hoff), Nīderlandes autosportists (dzimis 2004. gadā)
  — Luiss Svaress Miramontess (Luis Suárez Miramontes), Spānijas futbolists un treneris (dzimis 1935. gadā)
  — Trevors Frānsiss (Trevor Francis), Anglijas futbolists un treneris (dzimis 1954. gadā)

 Augusts 
  — Federiko Bahamontess (Federico Bahamontes), Spānijas riteņbraucējs (dzimis 1928. gadā)
  — Rodions Amirovs (Родион Амиров), baškīru izcelsmes Krievijas hokejists (dzimis 2001. gadā)

 Septembris 
  — Brendons Hanters (Brandon Hunter), ASV basketbolists (dzimis 1980. gadā)

 Oktobris 
 5. oktobris — Diks Butkus (Dick Butkus), lietuviešu izcelsmes ASV amerikāņu futbola spēlētājs (dzimis 1942. gadā)
 8. oktobris — Agnēta Andešone (Agneta Andersson), Zviedrijas kanoe airētāja (dzimusi 1961. gadā)
 10. oktobris — Brendans Malons (Brendan Malone), ASV basketbola treneris (dzimis 1942. gadā)
 21. oktobris — Bobijs Čarltons (Bobby Charlton), Anglijas futbolists (dzimis 1937. gadā)
 24. oktobris — Nilss Holsts-Sērensens (Niels Holst-Sørensen), Dānijas vieglatlēts (dzimis 1922. gadā)
 31. oktobris — Oļegs Protopopovs (Олег Протопопов), krievu-padomju daiļslidotājs (dzimis 1932. gadā)

 Novembris 
 11. novembris — Rafaels Dvamena (Raphael Dwamena), Ganas futbolists (dzimis 1995. gadā)
 18. novembris — Rūds Gēlss (Ruud Geels), Nīderlandes futbolists (dzimis 1948. gadā)
 19. novembris — Valentīna Eiduka, Latvijas vieglatlēte, škēpmetēja un trenere (dzimusi 1937. gadā)
 21. novembris — Atis Vaisjūns, Latvijas vieglatlēts (dzimis 1982. gadā)
 25. novembris — Terijs Veneiblss (Terry Venables), angļu futbolists (dzimis 1943. gadā)

 Decembris 
 7. decembris — Aleksandrs Dronovs (Александр Дронов), Krievijas šahists (dzimis 1946. gadā)
 14. decembris — Džordžs Makginnis (George McGinnis), ASV basketbolists (dzimis 1950. gadā)
 17. decembris — Ēriks Montross (Eric Montross), ASV basketbolists (dzimis 1971. gadā)
 29. decembris — Žils de Ferāns (Gil de Ferran), franču izcelsmes Brazīlijas autosportists (dzimis 1967. gadā)
 31. decembris — Bendžamins Kiplagats (Benjamin Kiplagat), Ugandas vieglatlēts (dzimis 1989. gadā)

 Ārējās saites