Ādams Johans fon Fītinghofs

Ādams Kristaps Johans fon Fītinghofs (; 1797-1871) bija vācbaltiešu muižnieks, Krievijas Impērijas kavalērijas ģenerālis, kirasieru divīzijas komandieris.

 Dzīvesgājums 
Dzimis 1797. gada 28. martā Mazbērzes muižā (tagad Auru pagasts) muižnieka Gustava Heinriha fon Fītinghofa (1760—1813) un viņa sievas Katrīnas, dzimušas fon der Rekes ģimenē. Napoleona karu laikā 1813. gadā viņš dienēja Sibīrijas ulānu pulkā, 1815. gada oktobrī Kavaliergvardes pulkā (Кавалергардский полк), 1818. gadā paaugstināts par kornetu, 1819. gadā par leitnantu, 1821. gadā par štabskapteini, 1824. gadā par kapteini. 1825. gada 14. decembrī piedalījās dekabristu sacelšanās apspiešanā Pēterburgas Senāta laukumā.

1831. gadā Fītinghofs kā eskadrona komandieris piedalījās Novembra sacelšanās apspiešanā Varšavā un tika paaugstināts par pulkvedi. 1833. gadā viņu iecēla par Novgorodas kirasieru pulka komandieri un 1839. gadā paaugstināja par ģenerālmajoru un kavaliergvardes pulka komandieri, 1844. gadā par gvardes kirasieru divīzijas 1. brigādes komandieri, 1847. gadā par 2. kirasieru divīzijas komandieri un ģenerālleitnantu.
1857. gadā Fītinghofu iecēla par apvienotās kirasieru divīzijas komandieri un 1861. gadā par kavalērijas ģenerāli, bet pēc kirasieru pulku likvidēšanas 1862. gadā par Odesas militārā apgabala komandiera palīgu.

1864. gada augustā ģenerālis Fītingofs demobilizējās un pēdējos dzīves gadus pavadīja savā muižā.
Miris 1871. gada 10. februārī Jelgavā, apbedīts Dobeles apriņķa Lielbērzes muižas dzimtas kapos.

 Ģimene 
1835. gadā apprecējās ar Elīzu fon Knigi (1804—1850), viņiem bija 7 bērni, no kuriem trīs nomira bērnībā. 1851. gadā apprecējās ar Bertu fon Kelleri (1823—1914), viņiem bija trīs bērni.
 Literatūra 
 Волков С. В. Генералитет Российской империи. Энциклопедический словарь генералов и адмиралов от Петра I до Николая II. Том II. Л—Я. — М., 2009
 Милорадович Г. А. Список лиц свиты их величеств с царствования императора Петра I по 1886 год. — СПб., 1886
 Сборник биографий кавалергардов 1724-1799-1899: По случаю столетнего юбилея Кавалергардского Ея Величества государыни имп. Марии Федоровна полка / Сост. С. А. Панчулидзев. — Т. 4. СПб., 1908. С. 24—27.
 Степанов В. С., Григорович П. И. В память столетнего юбилея императорского Военного ордена Святого великомученика и Победоносца Георгия. (1769—1869). — СПб., 1869

Kategorija:1797. gadā dzimušie
Kategorija:1871. gadā mirušie
Kategorija:Vācbaltieši
Kategorija:Brīvmūrnieki
Kategorija:Dobeles novadā dzimušie