Psammosteus bergi

Psammosteus bergi ir psammosteīdu dzimtas bezžokļaiņu suga, kas dzīvoja devona periodā Baltijā. Sugu pirmo reizi aprakstīja Dmitrijs Obručevs 1943. gadā kā Yoglinia bergi. 1965. gadā Obručevs un Elga Mark-Kurika sugu ieskaitīja psammosteju ģintī kā Psammosteus bergi. Sugas holotips ir kreisā branhiālā plātne no Eglinas upes (Želčas pieteka) atseguma pie Teppo dzirnavām Pleskavas apgabalā (vidusdevons, burtnieku svīta). Nosaukums Psammosteus bergi nozīmē Berga psammostejs (par godu krievu ihtiologam un evolucionistam Ļevam Bergam). Suga bija izplatīta Baltijā (Igaunijā (pie Karksi-Nuijas), Lavijā (Burnieku ezera dienvidaustrumu krastā) ) un Pleskavas apgabalā burtnieku svītas nogulumos.

 Apraksts 
Branhiālā plātne ir stenobazāla, platumā virs 36 cm., ar ieliektu virspusi un izliektu apakšpusi. Ārējais stūris smails. Sānu un aizmugurējā mala ir gandrīz taisnas, taču plātnes galā sānu mala var būt izliekta, bet aizmugurēja ieliekta. Ornamentētās daļas platums virspusē ir 2/3 no kopējā plātnes platuma. Muguras plātne klāta ar sīkām, viegli atdalāmām tesērām. Ornamentējumu veido viļņaini ķīlīši ar biežiem pārrāvumiem (30-40 uz 1 cm.).Д.В. Обручев, Э.Ю. Марк-Курик, Псаммостеиды (Agnatha, Psammosteidae) девона СССР, Таллин, 1965 г. 219-220. lpp

 Salīdzinājums 
Stenobazālās branhialās plātnes ir diezgan līdzīgas Psammosteus maeandrinus  un Psammosteus praecursor plātnēm (l:w = 1,4). Neornamentētā josla apakšpusē ir vienādi plata. Līdzīgi ir arī ādas zobu ķīlīši. Īpatnējs ir plātnes gala izliekums uz augšu. Sīkās, viegli atdalāmās tesēras, kas sedz visu muguras plātnes virsmu, izteikti sānu līnijas kanāli un vagveidīgas augšanas līnijas plātnes malās raksturo daudzas psammosteju sugas.

 Atsauces 

Kategorija:Bezžokļaiņi
Kategorija:Devons