Latvijas Ārstu biedrība

Latvijas Ārstu biedrība ir 1988. gadā dibināta Latvijas ārstu organizācija, kurā ietilpst diplomēti ārsti vai zobārsti kā individuāli biedri, kā arī ārstu vai zobārstu profesionālās apvienības un biedrības, kurām ir juridiskas personas statuss.Latvijas Ārstu biedrības statūti

 Mērķis un struktūra 
Biedrības darbības mērķis ir veselības aprūpes sistēmas un ārstu kvalifikācijas pastāvīga pilnveidošana, Latvijas ārstu tiesisko, profesionālo un ekonomisko interešu aizstāvība, tautas veselības veicināšana, veselības aprūpes organizācijas uzlabošana, medicīnas izglītības sistēmas pilnveidošana, kā arī ārstu ētikas principu popularizēšana un to ievērošanas kontrole.

Biedrības profesionālās institūcijas ir:
 Sertifikācijas padome
 Ētikas komisija
 Izglītības komisija
 Aroda tiesa

 Profesionālās asociācijas/ LĀB struktūrvienības (2023) 
Ārstu hipnoterapeitu un seksologu, seksopatologu biedrība; Baltijas Fleboloģijas biedrība; Baltijas Osteopātu biedrība; Baltijas Sejas — žokļu un plastiskās ķirurģijas asociācija; Holistiskās medicīnas un Naturopātijas asociācija; Latviešu ārstu un zobārstu apvienībai; Latvijas Acu ārstu asociācija; Latvijas Alergologu asociācija; Latvijas Andrologu biedrība; Latvijas Anesteziologu un reanimatologu asociācija; Latvijas Antroposofo Ārstu asociācija; Latvijas Apdegumu ārstu asociācija; Latvijas Arodslimību ārstu biedrība; Latvijas Asinsvadu ķirurgu biedrība; Latvijas Austrumu vingrošanas asociācija; Latvijas Ārstu — kosmetologu asociācija; Latvijas Ārstu biedrības venerologu asociācija; Latvijas Ārstu psihoterapeitu asociācija; Latvijas Ārstu rehabilitologu asociācija; Latvijas Ārstu Seksologu biedrība; Latvijas Ārstu suplementologu biedrība; Latvijas Ārstu ekspertu asociācija; Latvijas Balinta asociācija; Latvijas Bērnu alergologu un pneimonologu biedrība; Latvijas Bērnu infektologu biedrība; Latvijas Bērnu kardioloģijas asociācija; Latvijas Bērnu ķirurgu asociācija; Latvijas Bērnu neirologu biedrība; Latvijas Bērnu psihiatru asociācija; Latvijas Bērnu reimatologu asociācija; Latvijas Ceļa locītavas ķirurģijas, artroskopijas un sporta ortopēdijas asociācija; Latvijas Cilvēka Ģenētikas asociācija; Latvijas Dermatovenerologu asociācija; Latvijas Dermatovenerologu biedrība; Latvijas Diētas ārstu asociācija; Latvijas Endokrinologu asociācija; Latvijas Estētiskās Dermatoloģijas asociācija; Latvijas Estētiskās Medicīnas asociācija; Latvijas Farmaceitu biedrība; Latvijas Fizikālās medicīnas asociācija; Latvijas Fizikālās un rehabilitācijas medicīnas ārstu biedrība; Latvijas Fizioterapeitu asociācija; Latvijas Fleboloģijas biedrība; Latvijas Gastroenterologu asociācija; Latvijas Gastrointestinālās endoskopijas asociācija; Latvijas Ginekologu un dzemdību speciālistu asociācija; Latvijas Gūžas un ceļa locītavas endo- protezēšanas asociācija; Latvijas Ģimenes ārstu asociācija; Latvijas Hematologu asociācija; Latvijas Hipertensijas un Aterosklerozes biedrība; Latvijas Hlamidiologu asociācija; Latvijas Homeopātu asociācija; Latvijas Imunologu asociācija; Latvijas Infektologu un Hepatologu asociācija; Latvijas Infektologu, Hepatologu un HIV/AIDS speciālistu asociācija; Latvijas Insulta biedrība; Latvijas Integratīvās medicīnas asociācija; Latvijas Intensīvās terapijas biedrība; Latvijas Internistu biedrība; Latvijas Kardiologu biedrība; Latvijas Klīniskās fizioloģijas biedrība; Latvijas Klīnisko farmakologu un farmakoterapeitu asociācija; Latvijas Koloproktologu biedrība; Latvijas Krūts slimību asociācija; Latvijas Ķirurgu asociācija; Latvijas Laboratorās medicīnas biedrība; Latvijas Lauku ģimenes ārstu asociācija; Latvijas Matu ārstu asociācija; Latvijas Mākslīgās Asinsrites asociācija; Latvijas Medicīnas mikrobiologu asociācija; Latvijas Medicīniskās ģenētikas asociācija; Latvijas Miega medicīnas biedrība; Latvijas Mugurkaulāja ķirurgu asociācija; Latvijas Muskuloskeletālās radioloģijas asociācija; Latvijas Mutes, sejas un žokļu ķirurgu asociācija; Latvijas Narkologu asociācija; Latvijas Nefrologu asociācija; Latvijas Neiroimunologu asociācija; Latvijas Neiroķirurgu biedrība; Latvijas Neirologu biedrība; Latvijas Neiroradioloģijas asociācija; Latvijas Neirosonologu biedrība; Latvijas Neonatologu biedrība; Latvijas nieru un multiorgānu aizstājterapijas asociācija; Latvijas Onkoginekologu asociācija; Latvijas Onkologu asociācija; Latvijas Onkologu ķīmijterapeitu asociācija; Latvijas Ortodontu asociācija; Latvijas Osteoporozes un Kaulu metabolo slimību asociācija; Latvijas Osteorefleksoterapeitu asociācija; Latvijas Otolaringologu asociācija; Latvijas Patologu asociācija; Latvijas Pediatru — gastroenterologu asociācija; Latvijas Pediatru asociācija; Latvijas Pediatru Endokrinologu asociācija; Latvijas Pediatru onkohematologu asociācija; Latvijas Pediatru reimatologu biedrība; Latvijas Pieaugušo Reimatoloģijas biedrība; Latvijas Plastikas ķirurgu asociācija; Latvijas Pleca un elkoņa locītavas ārstu asociācija; Latvijas Preventīvās medicīnas asociācija; Latvijas Profilaktiskās medicīnas asociācija; Latvijas Psihiatru asociācija; Latvijas Psihodrāmas, sociometrijas un grupas psihoterapijas asociācija; Latvijas Psihosomatiskās medicīnas un psihoterapijas asociācija; Latvijas Radiologu asociācija; Latvijas rehabilitācijas ārstu biedrība; Latvijas Republikas Neatliekamās medicīnas asociācija; Latvijas Reto slimību speciālistu asociācija; Latvijas Rokas un mikroķirurģijas asociācija; Latvijas Sāpju izpētes biedrība; Latvijas sirds ķirurgu asociācija; Latvijas Sporta medicīnas asociācija; Latvijas Tiesu medicīnas ekspertu asociācija; Latvijas Torakālo ķirurgu biedrība; Latvijas Transfuziologu asociācija; Latvijas Transplantologu asociācija; Latvijas Traumatologu — ortopēdu asociācija; Latvijas Tuberkulozes un plaušu slimību ārstu asociācija; Latvijas Ultrasonogrāfistu asociācija; Latvijas Urologu asociācija; Latvijas Veselības aprūpes vadības speciālistu asociācija; Latvijas Zobārstu asociācija; Latvijas Jauno ārstu asociācija; Paliatīvās Aprūpes Asociācija Latvijā; Vācijas Baltijas Ārstu biedrības Latvijas nodaļa.Profesionālās asociācijas

 Vēsture 
Par Latvijas Ārstu biedrības priekšteci uzskata Rīgas Praktizējošo ārstu biedrību, kas darbojās no 1822. līdz 1939. gadam. Līdztekus darbojās arī 1839. gadā dibinātā Jelgavas Praktizējošo ārstu biedrība, 1882. gadā dibinātā Daugavpils Medicīnas biedrība, 1888. gadā dibinātās Vidzemes guberņas ārstu biedrība un Rīgas Krievu ārstu biedrība, 1892. gadā dibinātās Liepājas Praktizējošo ārstu biedrība un Ziemeļkurzemes Ārstu biedrība, 1902. gadā dibinātā Latviešu ārstu biedrība un citas.Arnis Vīksna. Latvijas Ārstu biedrība: atskats un apskats. Rīga: 2013. — 206 lpp. 1889. gada 2.–4. oktobrī Valmieras Latviešu biedrības ēkā notika Vidzemes guberņas ārstu kongress, kurā piedalījās 94 delegāti. 

1925. gadā Latviešu ārstu biedrība kopā ar Rīgas Praktizējošo ārstu biedrību un citām biedrībām Rīgas Latviešu biedrības namā sarīkoja Pirmo Latvijas ārstu un zobārstu kongresu. Tajā piedalījās 810 ārsti, kas darbojās septiņās sekcijās (profesionālo jautājumu un sociālās medicīnas sekcija, internā sekcija, psihiatru un neirologu sekcija, ķirurgu sekcija, ginekologu sekcija, venerologu sekcija un zobārstniecības sekcija). 1939. gada 27. februārī Latviešu ārstu biedrību pārreģistrēja par Latvijas Ārstu zinātnisko biedrību, 1940. gada 13. janvārī – par Latvijas Universitātes Medicīnas biedrību, kuru slēdza pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 5. augustā. Vācu okupācijas laikā to atjaunoja kā Latvijas Medicīnas biedrību, kas darbojās līdz 1944. gada 12. oktobrim. 

 Latviešu ārstu biedrības priekšnieki 
 Kārlis Morics Lejiņš (1902—1903)
 Gustavs Reinhards (1903—1919)
 Kārlis Barons (1919—1923)
 Mārtiņš Zīle (1923—1929), organizēja 1. Latvijas ārstu un zobārstu kongresu 1925. gada 11.—13. septembrī
 Jēkabs Alksnis (1929—1932), organizēja 2. Latvijas ārstu un zobārstu kongresu 1928. gada 7.—9. septembrī
 Pēteris Sniķers (1932—1938), organizēja 3. Latvijas ārstu un zobārstu kongresu 1932. gada 9.—11. septembrī
 Jānis Šulcs (1938—1939)

1939. gada 29. jūnijā apvienoja Latvijas Lauku un mazpilsētu ārstu biedrību ar vēl sešām ārstu biedrībām un nodibināja Latvijas Ārstu biedrību, kuru  pēc Latvijas okupācijas 1940. gada jūlijā pārveidoja par ārstu arodbiedrību un novembrī likvidēja. Vācu okupācijas laikā 1942. gadā atjaunoja Latvijas Medicīnas biedrību Jāņa Šulca vadībā. Par biedrības prezidentu ievēlēja Baldones sēravotu direktoru Augustu Silarāju. Biedrība izveidoja sekcijas specialitātēs, novados veidoja nodaļas. 1939. un 1940. gadā Latvijas Ārstu biedrība izdeva žurnālu "Ārsts", kura redaktors bija Kristaps Rudzītis.
Pēc Sarkanās armijas iebrukuma 1945. gada janvārī ķirurgs Pauls Stradiņš dibināja Latvijas PSR Ārstu zinātnisko biedrību un 27. janvārī sasauca LPSR ārstu 1. kongresu. 1946. gadā no vienotās ārstu biedrības atdalījās ķirurgu biedrība, 1947. gadā terapeitu biedrība, 1948. gadā ginekologu biedrība un citas specializētās biedrības, kuru skaits sasniedza 14. Lieākā daļa ārstu Otrā pasaules kara beigās devās bēgļu gaitās un 1947. gadā acu ārsta Kārļa Apiņa vadībā nodibināja Latviešu ārstu biedrību trimdā, kas 1947. gada 6.—7 decembrī Eslingenē organizēja savu pirmo kongresu. 1956. gadā Minesotā nodibināja Latviešu ārstu un zobārstu apvienību (LĀZA).

 Atsauces 

Ā