Psammosteus livonicus

Psammosteus livonicus ir psammosteīdu dzimtas bezžokļaiņu suga, kas dzīvoja devona periodā Latvijā. Sugu pirmo reizi aprakstīja Dmitrijs Obručevs 1965. gadā. Sugas holotips ir jauna īpatņa branhiālā plātne no Daugavas atseguma pie Pasta muižas (augšpus Kokneses; augšdevons, amatas svīta). Nosaukums Psammosteus livonicus nozīmē "Livonijas psammostejs" (pēc autora domām Latvijas latīniskais nosaukums). Suga bija izplatīta frānas stāvā, amatas svītā Latvijā pie Kokneses. 2016. gada psammosteīdu revīzijas rezultātā Ps. livonicus sugai tika pieskaitītas arī iepriekš aprakstītās Oredezhosteus kuleshovi Moloshnikov, 2009 un Psammolepis aerata Obruchev, 1965.Glinskiy, V., Mark-Kurik, E. 2016. Revision of Psammosteus livonicus Obruchev (Agnatha, Heterostraci) from the Devonian Amata Regional Stage of the NW of the East European Platform. Estonian Journal of Earth Sciences 65, 1, 1-18. Tas paplašina Ps. livonicus izplatības areālu arī uz Orodežas upi pie Milodežas un Jamtesovas.

 Apraksts 
Branhiālā plātne ir plāna un ar diezgan garu pamatni. Tās ādas zobi apakšpusē aizņem vairāk par pusi plātnes platuma. Tie ir lieli, augsti, ar krasi izteiktām ribiņām, kas paceļas no zobiņiem reizēm līdz ādas zobu virsotnei. Zobiņi maz zarojas un to gali ir it kā nocirsti. Ādas zobu šķērseniskās rindas neizceļas. Starp lieliem ādas zobiem sastopami arī mazi.Д.В. Обручев, Э.Ю. Марк-Курик, Псаммостеиды (Agnatha, Psammosteidae) девона СССР, Таллин, 1965 г. 219-220. lpp 

 Salīdzinājums 
No sugas Psammolepis venyukovi, kura līdzīga pēc ādas zobu formas, atšķiras gan ar branhiālās plātnes psammosteju formu un plānumu, gan arī ar ādas zobu izmēriem un formu vienveidību. No tā paša vecuma psammoseju sugām Ps. livonicus atšķiras ar ādas zobu garāku pamatni, izmeriem un pareizu formu. No vēlākām sugām ar ar lieliem ādas zobiem atšķiras ar to pareizu formu. 

 Atsauces 

Kategorija:Bezžokļaiņi
Kategorija:Devons