Psammosteus asper

Psammosteus asper ir psammosteīdu dzimtas bezžokļaiņu suga, kas dzīvoja devona periodā Ļeņingradas apgabalā. Sugu pirmo reizi aprakstīja Dmitrijs Obručevs 1965. gadā. Sugas holotips ir branhiālā plātne no Sjasas upes labā krasta pie Moncevas mājām (augšdevons, pļaviņu svītas sņetogoras slāņi). Nosaukums Psammosteus asper nozīmē "grubuļainais psammostejs" (no plātņu ornamentējuma izskata). Suga izplatība ir zināma tikai tipveida atradnē pie Sjasas upes blakus Rebrovai (Ļeņingradas apgabals).

 Apraksts 
Branhiālā plātne īsa, ornamentēta augstiem dentīna ādas zobiem ar gariem sānu zobiņiem, kas parasti galos sazarojas. Ādas zobi veido lokveidīgas rindas, kurās tie bieži vien saplūst īsos ķīlīšos. Ādas zobi skar cits citu ar zobiņiem, bet savas augstās formas dēļ izskatās ne pārāk blīvi izvietoti. Muguras plātne aizmugurē plati noapaļota, aizmugurējā daļā ne tik plata, kā priekšējā daļā. Plātne klāta ar tesērām ap 4 mm diametrā. Tesēras sastāv no centrālā izciļņa un diviem līdz trim vāji izteiktiem koncentriskiem gredzeniem, kurus veido ovāli dentīna, 0,6-1,0 mm gari izciļņi.Бесчелюстные и древние рыбы / Л. И. Новицкая. — М.: ГЕОС, 2004. — С. 10—268. — 192 lpp. — ISBN 5-89118-368-7.

 Salīdzinājums 
No agrīno psammosteju sugu grupas ar gareniski orientētiem ķīlīšiem (Ps. bergi, Ps. praecursor, Ps. maeandrinus) suga viegli atšķiras ar ķīlīšu šķērsenisko orientāciju. Ps. asper vairāk līdzīgs vēlajām formām ar šķērsenisku ķīlīšu izvietojumu (Ps. pectinatus, Ps. falcatus, Ps. tenuis), taču atšķiras no tiem ar zobiņu vienkāršību, kas pēdējiem ir pārveidojušies sazarotos izaugumos. Ādas zobi atgādina Picnosteus pauli ādas zobus, taču plātņu forma ir atšķirīga atbilstoši savai dzimtai un ģintij.Д.В. Обручев, Э.Ю. Марк-Курик, Псаммостеиды (Agnatha, Psammosteidae) девона СССР, Таллин, 1965 г. 241. lpp

 Atsauces 

Kategorija:Bezžokļaiņi
Kategorija:Devons