Balzama baltegle

Balzama baltegle () ir priežu dzimtas suga, kas ir sastopama mērenajā joslā Ziemeļamerikā.

Balzama baltegle aug teritorijā no Ņūfaundlendas Ziemeļamerikas austrumos līdz Albertas vidienei rietumos un Virdžīnijai dienvidos. Sastopama gan kalnos, gan līdzenumos, kā arī smilšainās piekrastēs skuju koku un jaukta tipa mežos, arī purvājos.

 Apraksts 
Balzama baltegle ir mūžzaļš skuju koks, kurš labvēlīgos apstākļos var sasniegt pat 38 m augstumu. Stumbra diametrs var sasniegt 60—90 cm. Labos augšanas apstākļos balzama baltegles mūžs var būt 150—200, bet nelabvēlīgos — 70—80 gadu. Spēj augt ļoti dažādās augsnēs — no smagas māla augsnes līdz akmeņainām vietām. Vislabāk aug pasmagās mālsmilts augsnēs, arī vieglākās — smilšmāla augsnēs. Panes gan skābas, gan bāziskas augsnes.

Vainags piramidāls, biezs, zari horizontāli, viegli noliekti. Miza gaiši pelēka, gluda, ar lieliem sveķu pūslīšiem. Kokam kļūstot vecākam, mizai parādās zaļgana nokrāsa. Jaunie dzinumi ir pelēcīgi brūni, pūkaini. Skujas ir 1,8—2,5 (līdz pat 3,5) cm garas, virspusē spīdīgas, tumši zaļas, ar mazu robiņu galā, bet to apakšpusē ir divas pelēcīgi baltas atvārsnīšu rindas. Skujas ir trauslas un saliecot lūst. Daudz purpursarkanu vīrišķo ziedkopu. Čiekuri ir 4—9 cm gari, ar 1,5—3 cm diametru, un, kamēr jauni, tie ir lipīgi, zaļganā purpura krāsā, vēlāk kļūst violeti un beidzot tumši pelēkbrūni. Zvīņas ir noapaļotas, sēklzvīņas izvirzījuma parasti nav. Sēklas garums — 3—6 mm, tās ir trīsstūrainas un sēklas spārns ir gandrīz 2 reizes garāks par pašu sēklu.

 Izmantošana 
Balzama baltegle nav toksiska. Tās koksni izmanto celulozes iegūšanai, arī kā kokmateriālu. Noder celtniecībai, arī tiek izmantotas kā Ziemassvētku eglītes. Izmanto dārzkopībā. No sveķiem gatavo Kanādas balzāmu, kas noder kā līme optisko ierīču izgatavošanā un arī pastāvīgajiem preparātiem mikroskopijā. Kaut arī šis balzāms nav indīgs, tomēr tiek izmantots arī grauzēju atbaidīšanai.

 Ārējās saites 

 Atsauces 

Kategorija:Baltegles