2022. gads sportā

Šajā lapā apkopoti 2022. gada sporta notikumi.

 Notikumi 
 Janvāris 
 — — Kamerūnā notika Āfrikas Nāciju kauss futbolā. Pirmo reizi par čempioniem kļuva Senegālas izlases futbolisti.
 10.— — Tallinā, Igaunijā, notika Eiropas čempionāts daiļslidošanā.
 13.— — Ungārijā un Slovākijā notika Eiropas čempionāts rokasbumbā vīriešiem, kurā uzvarēja Zviedrijas izlase. 
 17.— — notika Austrālijas atklātais čempionāts tenisā. Par uzvarētājiem vienspēlēs kļuva Rafaels Nadals un Ešlija Bārtija.

 Februāris 
 4.— — Pekinā, Ķīnā, notika XXIV ziemas olimpiskās spēles.

 Marts 
 4.— — Pekinā, Ķīnā, notika 2022. gada ziemas paraolimpiskās spēles.
 21.— — Monpeljē, Francijā, notika Pasaules čempionāts daiļslidošanā.

 Aprīlis 
 — — Šefīldā notika Pasaules čempionāts snūkerā. Septīto reizi par pasaules čempionu kļuva Ronijs O'Salivans.

 Maijs 
 6.— — notika daudzdienu velobrauciens Giro d'Italia, kurā uzvarēja Austrālijas riteņbraucējs Džejs Hindlijs.
 13.— — Somijā notika Pasaules čempionāts hokejā, kurā ceturto reizi uzvarēja Somijas izlase.
  — Ramon Sanchez Pizjuan stadionā Seviljā, Spānijā, notika 2021.—2022. gada UEFA Eiropas līgas fināls, kurā uzvarēja Vācijas klubs Frankfurtes "Eintracht", pēcspēles 11 metru sitienos pieveicot Glāzgovas "Rangers" no Skotijas.
  — Arena Kombëtare stadionā Tirānā, Albānijā, notika 2021.—2022. gada UEFA Eiropas konferenču līgas fināls, kurā uzvarēja Itālijas klubs AS Roma, kas ar 1:0 pieveica Nīderlandes vienību Feyenoord.
  — Stade de France stadionā Parīzē, Francijā notika 2021.—2022. gada UEFA Čempionu līgas fināls, kurā 14. Eiropas spēcīgākā futbola kluba titulu izcīnīja Madrides "Real", ar 1:0 uzvarot Anglijas klubu Liverpool. 
 — — notika Francijas atklātais čempionāts tenisā. Par vienspēļu uzvarētājiem kļuva Rafaels Nadals un Iga Švjonteka.

 Jūnijs 
 — — Ungārijā notika Pasaules čempionāts ūdens sporta veidos.
  — par 2021.—2022. gada NHL sezonas Stenlija kausa ieguvējiem kļuva Kolorādo "Avalanche".
 — — notika Vimbldonas čempionāts tenisā. Par uzvarētājiem vienspēlēs kļuva Novaks Džokovičs un Jeļena Ribakina.

 Jūlijs 
 1.— — notika daudzdienu velobrauciens Tour de France, kurā uzvarēja Dānijas riteņbraucējs Jonass Vingegords.
 6.— — Anglijā notika Eiropas čempionāts futbolā sievietēm, kurā uzvarēja mājinieces — Anglijas izlase.
 15.— — Jūdžīnā, ASV, notika Pasaules čempionāts vieglatlētikā.
 — — Birmingemā notika Nāciju Sadraudzības spēles.

 Augusts 
 9.— — Edmontonā, Kanādā, notika Pasaules čempionāts hokejā junioriem, kurā uzvarēja Kanādas izlase.
 11.— — Minhenē, Vācijā, notika Eiropas čempionāti, tai skaitā Eiropas čempionāts vieglatlētikā, kā arī čempionāti pludmales volejbolā, akadēmiskajā airēšanā, smaiļošanā un kanoe airēšanā, sporta vingrošanā, riteņbraukšanā, galda tenisā, triatlonā un kāpšanas sportā.
 — — notika ASV atklātais čempionāts tenisā, par uzvarētājiem vienspēlēs kļuva Karloss Alkarass un Iga Švjonteka.

 Septembris 
 1.— — Čehijā, Gruzijā, Itālijā un Vācijā notika 2022. gada Eiropas čempionāts basketbolā, kurā uzvarēja Spānijas izlase.
 — — Austrālijā notika FIBA Pasaules kauss basketbolā sievietēm, kurā uzvarēja ASV izlase.

 Oktobris 
 — — Jaunzēlandē notika Pasaules kauss regbijā sievietēm, kurā sesto čempiontitulu izcīnīja Jaunzēlande.

 Novembris 
 4.— — Slovēnijā, Melnkalnē un Ziemeļmaķedonijā notika Eiropas čempionāts rokasbumbā sievietēm, kurā savu 9. titulu izcīnīja Norvēģijas izlase.
 5.— — Šveicē notika Pasaules čempionāts florbolā, kurā desmito reizi par čempioniem kļuva Zviedrijas izlases florbolisti.
 — — Katarā notika FIFA Pasaules kauss, kurā Argentīnas izlase izcīnīja savu trešo čempionu titulu.
  — Kontiolahti, Somijā, sākās 2022.—2023. gada Pasaules kausa sezona biatlonā.

 Decembris 
 — — Kanādā notika Pasaules čempionāts hokejā junioriem, kurā uzvarēja mājinieki — Kanādas izlase.

 Miruši 
 Janvāris 
  — Viktors Saņejevs (Виктор Санеев), Padomju Savienības vieglatlēts (dzimis 1945. gadā)
  — Deons Lendors (Deon Lendore), Trinidādas vieglatlēts (dzimis 1992. gadā)
  — Anatolijs Aļabjevs (Анатолий Алябьев), Padomju Savienības biatlonists (dzimis 1951. gadā)
  — Rinks Babka (Rink Babka), ASV vieglatlēts (dzimis 1936. gadā)
 :
 Fransisko Hento (Francisco Gento), Spānijas futbolists (dzimis 1933. gadā)
 Lūsija Herisa (Lusia Harris), ASV basketboliste (dzimusi 1955. gadā)
 :
 Haidija Bibla (Heidi Biebl), Vācijas slēpotāja (dzimusi 1941. gadā)
 Bendžamins Kogo (Benjamin Kogo), Kenijas vieglatlēts (dzimis 1944. gadā)
  — Keto Losaberidze (ქეთევან ლოსაბერიძე), PSRS un Gruzijas loka šāvējs (dzimis 1949. gadā)
  — Silvesters Čolāns (Szilveszter Csollány), Ungārijas vingrotājs (dzimis 1970. gadā)
  — Vims Jansens (Wim Jansen), Nīderlandes futbolists (dzimis 1946. gadā)

 Februāris 
  — Bils Fičs (Bill Fitch), ASV basketbola treneris (dzimis 1932. gadā)
 5. februāris:
 Boriss Meļņikovs (Борис Мельников), PSRS paukotājs (dzimis 1938. gadā)
 Ilmārs Verpakovskis, Latvijas futbolists un treneris (dzimis 1958. gadā)
  — Ronijs Helstrems (Ronnie Hellström), zviedru futbolists (dzimis 1949. gadā)
  — Borislavs Ivkovs (Борислав Ивков), Serbijas šahists (dzimis 1933. gadā)
  — Kakuiči Mimura (三村 恪), japāņu futbolists (dzimis 1931. gadā)
  — Oleksandrs Sidorenko (Олександр Сидоренко), padomju peldētājs (dzimis 1960. gadā)
  — Dmitrijs Debelka (Дзмітрый Дебелка), baltkrievu cīkstonis (dzimis 1976. gadā)

 Marts 
  — Šeins Varns (Shane Warne), Austrālijas kriketa spēlētājs (dzimis 1969. gadā)
  — Jirgens Grabovskis (Jürgen Grabowski), Vācijas futbolists (dzimis 1944. gadā)

 Aprīlis 
  — Džīns Šū (Gene Shue), ASV basketbolists un treneris (dzimis 1931. gadā)
  — Maiks Bosī (Mike Bossy), Kanādas hokejists (dzimis 1957. gadā)
  — Gijs Leflērs (Guy Lafleur), Kanādas hokejists (dzimis 1951. gadā)

 Maijs 
  — Kenijs Mūrs (Kenny Moore), ASV vieglatlēts (dzimis 1943. gadā)
  — Bobs Lenjē (Bob Lanier), ASV basketbolists (dzimis 1948. gadā)

 Jūnijs 
  — Kalebs Svonigans (Caleb Swanigan), ASV basketbolists (dzimis 1997. gadā)

 Jūlijs 
  — Armands Krauliņš, latviešu basketbola treneris (dzimis 1939. gadā)
  — Endijs Gorams (Andy Goram), skotu futbolists (dzimis 1964. gadā)
  — Braiens Mārčments (Bryan Marchment), Kanādas hokejists (dzimis 1969. gadā)
  — Ūve Zēlers (Uwe Seeler), Vācijas futbolists (dzimis 1936. gadā)
  — Bills Rasels (Bill Russell), ASV basketbolists (dzimis 1934. gadā)

 Augusts 
  — Andrejs Rubins, Latvijas futbolists (dzimis 1978. gadā)
  — Veins Jeitss (Wayne Yates), ASV basketbolists (dzimis 1937. gadā)

 Oktobris 
  — Bills Nīders (Bill Nieder), ASV vieglatlēts (dzimis 1933. gadā)
  — Lusiuss Džeksons (Lucious Jackson), ASV basketbolists (dzimis 1941. gadā)

 Novembris 
  — Vilsons Kipruguts (Wilson Kiprugut), Kenijas vieglatlēts (dzimis 1938. gadā)
  — Bērje Salmings (Börje Salming), zviedru hokejists (dzimis 1951. gadā)
  — Marijs Halbergs (Murray Halberg), Jaunzēlandes vieglatlēts (dzimis 1933. gadā)

 Decembris 
 :
 Niks Boletjēri (Nick Bollettieri), ASV tenisa treneris (dzimis 1931. gadā)
 Patriks Tambē (Patrick Tambay), franču autosportists (dzimis 1949. gadā)
  — Pols Silass (Paul Silas), ASV basketbolists un treneris (dzimis 1943. gadā)
  — Ivāns Farago (Faragó Iván), Ungārijas šahists (dzimis 1946. gadā)
  — Siniša Mihajlovičs (Синиша Михајловић), Serbijas futbolists  un treneris (dzimis 1969. gadā)
  — Filips Streifs (Philippe Streiff), franču autosportists (dzimis 1955. gadā)
  — Fabiāns O'Nīls (Fabián O'Neill), Urugvajas futbolists (dzimis 1973. gadā)
  — Ārnijs Ferins (Arnie Ferrin), ASV basketbolists (dzimis 1925. gadā)
  — Pelē (Pelé), Brazīlijas futbolists (dzimis 1940. gadā)

 Atsauces 

 Ārējās saites