1705. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1705. gada notikumi Latvijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Zviedru okupētais Piltenes apgabals bija personālūnijā ar Kurzemes un Zemgales hercogu, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturiskā zeme bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā.
Turpinājās Lielais Ziemeļu karš.

 Valdnieki 
 Inflantiju pārvaldīja Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs, Saksijas kūrfirsts Augusts II Stiprais.
 Kurzemes un Zemgales hercogistē mazgadīgā hercoga Frīdriha Vilhelma vietā valsti pārvaldīja viņa tēvabrālis Ferdinands Ketlers (līdz 1709).
 Zviedru Vidzemē un okupētajā Kurzemes un Zemgales daļā valdīja Zviedrijas karalis Kārlis XII.

 Notikumi 
1705. gada vasarā Zemgalē iebruka ap 12 000 vīru liels Krievijas karaspēks Borisa Šeremetjeva vadībā, kas 16. jūlijā cieta sakāvi Mūrmuižas kaujā. Augustā un septembrī ap 16 500 vīru liela Krievijas armija cara Pētera I vadībā veselu mēnesi aplenca un bombardēja Jelgavas pili.Mārīte Jakovļeva. KARADARBĪBA KURZEMES HERCOGISTĒ UN LIETUVAS PIEROBEŽĀ (1703. gada vasara—1705. gads)  Latvijas Vēstures Institūta Žurnāls, 2009, Nr 3

 Atsauces 

Latvija

Kategorija:Notikumi Latvijā pēc gada