COVID-19 zāļu izstrāde

COVID-19 zāļu izstrāde ir pētniecības process, kura mērķis ir izstrādāt profilaktiskas terapeitiskas recepšu zāles, kas mazinātu 2019. gada koronavīrusu slimības (COVID-19) smagumu. No 2020. gada sākuma līdz 2021. gadam vairāki simti zāļu ražošanas uzņēmumu, biotehnoloģiju uzņēmumu, universitāšu pētniecības grupu un veselības aprūpes organizāciju dažādās pirmsklīnisko vai klīnisko pētījumu stadijās izstrādāja terapeitiskas COVID-19 slimības ārstēšanas kandidātus (2021. gada aprīlī - 506 kandidāti), un 2021. gada aprīlī klīniskajos pētījumos bija 419 potenciālo COVID-19 zāļu.

Jau 2020. gada martā Pasaules Veselības organizācija (PVO), Eiropas Zāļu aģentūra (EMA), ASV Pārtikas un zāļu pārvalde (FDA), kā arī Ķīnas valdība un zāļu ražotāji koordinēja savu darbību ar akadēmisko aprindu un nozares pētniekiem, lai paātrinātu vakcīnu, pretvīrusu zāļu un pēcinfekcijas terapijas izstrādi. PVO Starptautiskajā klīnisko pētījumu reģistra platformā tika reģistrēti 536 klīniskie pētījumi, lai izstrādātu pēcinfekcijas terapiju COVID-19 infekcijām, un tika veikti daudzi jau izstrādāti pretvīrusu savienojumi citu infekciju ārstēšanai, kas atrodas klīniskās izpētes procesā, lai tos varētu atkārtoti izmantot.

PVO 2020. gada martā 10 valstīs uzsāka "SOLIDARITY izmēģinājumu", kurā iesaistīti tūkstošiem ar COVID-19 inficētu cilvēku, lai novērtētu četru esošo pretvīrusu savienojumu ar vislielākajām cerībām uz efektivitāti ārstēšanas ietekmi. 2020. gada aprīlī tika izveidota dinamiska, sistemātiska pārskatīšana, lai sekotu līdzi COVID-19 vakcīnas un terapeitisko zāļu kandidātvielu reģistrēto klīnisko izmēģinājumu gaitai.

Zāļu izstrāde ir daudzpakāpju process, kas parasti prasa vairāk nekā piecus gadus, lai nodrošinātu jaunā savienojuma drošību un efektivitāti. Vairākas valstu regulatīvās aģentūras, piemēram, EMA un FDA, ir apstiprinājušas procedūras, lai paātrinātu klīnisko testēšanu. Līdz 2021. gada jūnijam vairāki desmiti potenciālo pēcinfekcijas terapiju atradās pēdējā testēšanas ar cilvēkiem posmā - III-IV fāzes klīniskajos izmēģinājumos.

 Priekšvēsture 

 Zāļu atklāšanas cikla shēma 

Zāļu izstrāde ir process, kura laikā pēc tam, kad zāļu atklāšanas procesā ir identificēts vadošais savienojums, tirgū tiek laista jauna infekcijas slimību vakcīna vai terapeitiskais medikaments. Tas ietver laboratorijas pētījumus ar mikroorganismiem un dzīvniekiem, pieteikšanos regulatīvajam statusam, piemēram, ar FDA starpniecību, pētāmai jaunai zālēm, lai uzsāktu klīniskos izmēģinājumus ar cilvēkiem, un var ietvert posmu, kurā tiek saņemts regulatīvais apstiprinājums ar jaunu zāļu pieteikumu, lai zāles varētu laist tirgū. Viss process - no koncepcijas līdz pirmsklīniskajiem testiem laboratorijā un klīnisko izmēģinājumu izstrādei, tostarp I-III fāzes izmēģinājumiem, līdz apstiprinātai vakcīnai vai zālēm - parasti ilgst vairāk nekā desmit gadus.

Terminu "preklīniskie pētījumi" definē ar laboratorijas pētījumiem in vitro un in vivo, norādot uz profilaktiskas vakcīnas, pretvīrusu vai citas pēcinfekcijas terapijas izstrādes sākumposmu, piemēram, eksperimentiem, lai noteiktu efektīvas devas un toksicitāti ar dzīvniekiem, pirms kandidātkomplekts tiek virzīts drošības un efektivitātes novērtēšanai cilvēkiem. Saskaņā ar vairākiem ziņojumiem 2020. gada sākumā, lai pabeigtu zāļu izstrādes pirmsklīnisko posmu - pēc tam pārbaudītu to drošību un efektivitāti ar COVID-19 inficētu cilvēku pietiekamā skaitā (simtiem līdz tūkstošiem dažādās valstīs) -, COVID-19 terapijām, visticamāk, būs nepieciešami 1-2 gadi. Neraugoties uz šiem centieniem, zāļu kandidātiem, kas visā zāļu izstrādes procesā infekcijas slimību ārstēšanai sasniedz gala apstiprinājumu, ir tikai 19 % panākumu.

I fāzes izmēģinājumos galvenokārt tiek pārbaudīta drošība un provizoriska dozēšana ar dažiem desmitiem veselu cilvēku, savukārt II fāzes izmēģinājumos - pēc panākumiem I fāzē - tiek novērtēta terapeitiskā efektivitāte pret COVID-19 slimību pieaugošās devās (efektivitāte, pamatojoties uz biomarķieriem), vienlaikus rūpīgi izvērtējot kandidātterapijas (vai kombinētās terapijas) iespējamās blakusparādības, parasti ar simtiem cilvēku. Parastā iespējamo COVID-19 zāļu II fāzes pētījumu struktūra ir randomizēta, placebo kontrolēta, akla un tiek veikta vairākās vietās, vienlaikus nosakot precīzākas, efektīvākas devas un uzraugot blakusparādības.

II fāzes izmēģinājumu sekmīguma rādītājs, lai pārietu uz III fāzi (visām slimībām), ir aptuveni 31 %, bet konkrēti infekcijas slimību gadījumā - aptuveni 43 %. Atkarībā no tā ilguma (ilgāks ir dārgāks) - parasti tas ir periods no dažiem mēnešiem līdz diviem gadiem - vidēji ilga II fāzes pētījuma izmaksas ir 57 miljoni ASV dolāru (2013. gada dolāri, ieskaitot pirmsklīnisko un I fāzes izmaksas). Sekmīga II fāzes pētījuma pabeigšana nevar droši prognozēt, ka kandidātzāles būs veiksmīgas III fāzes pētījumā.

COVID-19 III fāzes pētījumos iesaistīti simtiem līdz tūkstošiem hospitalizētu dalībnieku, un tajos tiek pārbaudīta ārstēšanas efektivitāte, lai mazinātu slimības ietekmi, vienlaikus uzraugot, vai netiek novērota blakusparādība, lietojot optimālo devu, piemēram, daudznacionālajos Solidarity un Discovery pētījumos.

 Kandidāti 

COVID-19 klīnisko pētījumu pierādījumu tīkls par 15 terapeitiskajiem kandidātiem. Apļi apzīmē intervences vai intervenču grupas (kategorijas). Līnijas starp diviem apļiem norāda salīdzinājumus klīniskajos pētījumos.

Saskaņā ar viena avota datiem (2020. gada augustā) COVID-19 terapeitisko kandidātu izstrādes pirmsklīnisko vai agrīnās stadijas klīnisko pētījumu daudzveidīgās kategorijas ietvēra:

 antivielas (81 kandidāts)
 pretvīrusu zāles (31 kandidāts)
 savienojumi uz šūnu bāzes (34 kandidāti)
 savienojumi uz RNS bāzes (6 kandidāti)
 skenējami savienojumi, kas paredzēti atkārtotai izmantošanai (18 kandidāti)

dažādas citas terapijas kategorijas, piemēram, pretiekaisuma, pretmalārijas, interferonu, uz olbaltumvielām balstīti, antibiotikas un receptorus modulējoši savienojumi.
Pivotal III fāzes pētījumos tiek novērtēts, vai kandidātzāles ir efektīvas tieši pret slimību, un - gadījumā ar cilvēkiem, kas hospitalizēti ar smagām COVID-19 infekcijām, - tiek pārbaudīts, cik efektīvas devas līmenis ir pārstrukturētajai vai jaunajai zāļu kandidātei, lai uzlabotu COVID-19 infekcijas izraisīto slimību (galvenokārt pneimoniju). Attiecībā uz jau apstiprinātām zālēm (piemēram, hidroksihlorokvīnu malārijas ārstēšanai) III-IV fāzes izmēģinājumos simtiem līdz tūkstošiem ar COVID-19 inficētu cilvēku nosaka jau apstiprināto zāļu iespējamo paplašināto lietošanu COVID-19 infekcijas ārstēšanai. Līdz 2020. gada augustam vairāk nekā 500 terapeitisko kandidātvielu atradās pirmsklīniskajā vai I-IV fāzes izstrādes stadijā, un 2020. gadā tika paziņots par jauniem II-III fāzes pētījumiem simtiem terapeitisko kandidātvielu.

Tabulā nav iekļautas daudzas kandidātzāles, kas tiek pētītas kā "atbalstoša" ārstēšana, lai mazinātu diskomfortu slimības laikā, piemēram, NPL vai bronhodilatatori. Nav iekļautas arī citas zāles, kas atrodas II fāzes pētījumu sākumposmā, vai daudzas ārstēšanas kandidātvielas, kas atrodas I fāzes pētījumos. I-II fāzes izmēģinājumos esošajām zāļu kandidātēm ir zems sekmju rādītājs (mazāk nekā 12 %), lai izietu visas izmēģinājumu fāzes un iegūtu galīgo apstiprinājumu. Kad zāļu kandidāti ir sasnieguši III fāzes pētījumus, ar COVID-19 infekciju saistīto slimību - infekcijas un elpošanas ceļu slimību - ārstēšanas kandidātiem ir aptuveni 72 % panākumu.

 Repozicionētu zāļu kandidāti 

Zāļu repozicionēšana - esošo zāļu izpēte jauniem terapeitiskiem mērķiem - ir viens no zinātniskās pētniecības virzieniem, kas tiek īstenots, lai izstrādātu drošas un efektīvas COVID-19 ārstēšanas metodes. Vairāki esošie pretvīrusu medikamenti, kas iepriekš izstrādāti vai izmantoti smaga akūta respiratorā sindroma (SARS), Tuvo Austrumu respiratorā sindroma (MERS), HIV/AIDS un malārijas ārstēšanai, tiek pētīti kā COVID-19 ārstēšanas līdzekļi, un daži no tiem tiek izmantoti klīniskajos pētījumos.

COVID-19 pandēmijas laikā zāļu atkārtota izmantošana ir klīniskās izpētes process, kurā ātri pārbauda un nosaka citu slimību ārstēšanai jau apstiprinātu zāļu drošumu un efektivitāti, lai tās varētu izmantot cilvēkiem ar COVID-19 infekciju. Parastajā zāļu izstrādes procesā, lai apstiprinātu atkārtotu zāļu izmantošanu jaunas slimības ārstēšanai, būtu nepieciešami daudzi gadi klīnisko pētījumu - tostarp galvenie III fāzes klīniskie pētījumi - par kandidātzālēm, lai pārliecinātos par to drošību un efektivitāti tieši COVID-19 infekcijas ārstēšanai. Ārkārtas situācijā, kas saistīta ar pieaugošo COVID-19 pandēmiju, 2020. gada martā tika paātrināts zāļu repozicionēšanas process, lai ārstētu ar COVID-19 hospitalizētos cilvēkus.

Klīniskajos pētījumos, izmantojot repozicionētas kopumā drošas esošās zāles hospitalizētiem COVID-19 inficētiem cilvēkiem, var būt nepieciešams mazāk laika un zemākas kopējās izmaksas, lai iegūtu gala rādītājus, kas pierāda drošību (nopietnu blakusparādību neesamību) un efektivitāti pēc inficēšanās, un var ātri piekļūt esošajām zāļu piegādes ķēdēm ražošanai un izplatīšanai visā pasaulē. Starptautiskos centienos izmantot šīs priekšrocības PVO 2020. gada marta vidū uzsāka paātrinātus starptautiskus II-III fāzes pētījumus par četrām daudzsološām ārstēšanas iespējām - SOLIDARITY pētījumu -, un 2020. gada laikā II vai III fāzes pētījumos tiek virzīti daudzi citi medikamenti, kuriem ir potenciāls pārprofilēšanai dažādās slimību ārstēšanas stratēģijās, piemēram, pretiekaisuma, kortikosteroīdu, antivielu, imūnsistēmas un augšanas faktoru terapijas un citi.

Martā Amerikas Savienoto Valstu Slimību kontroles un profilakses centrs (CDC) izdeva ārstu ieteikumu par remdesiviru cilvēkiem, kas hospitalizēti ar COVID-19 izraisītu pneimoniju: "Lai gan klīniskie pētījumi ir ļoti svarīgi, lai noteiktu šo zāļu drošību un efektivitāti, ārsti, kuriem nav pieejami klīniskie pētījumi, var pieprasīt remdesiviru līdzjūtības lietošanai ar ražotāja starpniecību pacientiem ar klīnisku pneimoniju."

 Jaunas antivielu zāles 

 Imūnserums 

Pasīvā imunizācija ar imūnumu vai hiperimūnu serumu ir ierosināta kā potenciāls COVID-19 ārstēšanas līdzeklis.

Amerikas Savienotajās Valstīs FDA ir piešķīrusi pagaidu atļauju izmantot imūnserumu (plazmu no to cilvēku asinīm, kuri ir izveseļojušies no COVID-19, kas tādējādi satur antivielas pret SARS-CoV-2) kā eksperimentālu ārstēšanas līdzekli.

 Kasirivimabs/imdevimabs 

Kasirivimabs/imdevimabs, ko pārdod ar zīmolu REGEN-COV, ir eksperimentāls medikaments, ko izstrādājis ASV biotehnoloģiju uzņēmums Regeneron Pharmaceuticals. Tas ir mākslīgs "antivielu kokteilis", kas izstrādāts, lai radītu rezistenci pret SARS-CoV-2 koronavīrusu, kas izraisīja COVID-19 pandēmiju. Tas sastāv no divām monoklonālām antivielām - kasirivimaba (REGN10933) un imdevimaba (REGN10987), kas jāsajauc kopā. Divu antivielu kombinācija ir paredzēta, lai novērstu mutācijas izkļūšanu. Tas ir pieejams arī kā līdzformulēts produkts.

 Bamlanivimabs un etesevimabs 

Bamlanivimabs (INN, kods LY-CoV555) ir monoklonāla antiviela, ko izstrādājušas AbCellera Biologics un Eli Lilly kā COVID-19 ārstēšanas līdzekli. ASV Pārtikas un zāļu pārvalde (FDA) 2020. gada novembrī piešķīra zāļu ārkārtas lietošanas atļauju (EUA), un līdz 2020. gada decembrim ASV valdība ir iegādājusies 950 000 devu. EUA tika atsaukta 2021. gada aprīlī.

Zāles ir IgG1 monoklonāla antiviela (mAb), kas vērsta pret SARS-CoV-2 smailes proteīnu. Mērķis ir bloķēt vīrusa pieķeršanos un iekļūšanu cilvēka šūnās, tādējādi neitralizējot vīrusu un palīdzot novērst un ārstēt COVID-19.

Bamlanivimabs radās, Lilly un AbCellera sadarbojoties, lai radītu antivielu terapiju COVID-19 profilaksei un ārstēšanai.

Bamlanivimabu izmanto arī kā daļu no bamlanivimaba/etesevimaba kombinācijas, kurai FDA piešķīra EUA.

2021. gada jūnijā ASV Sekretāra palīga sagatavotības un reaģēšanas jautājumos birojs (ASPR) apturēja bamlanivimaba un etesevimaba kopā un etesevimaba atsevišķi (lai kombinētu ar esošo bamlanivimaba piegādi) izplatīšanu cirkulējošo variantu pieauguma dēļ.

 Sotrovimabs 

2021. gada maijā Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) Cilvēkiem paredzēto zāļu komiteja (CHMP) secināja, ka sotrovimabu var lietot apstiprinātas COVID-19 ārstēšanai cilvēkiem, kuri ir 12 gadus veci un vecāki, kuru svars ir vismaz 40 kg (88 lb), kuriem nav nepieciešama papildu skābekļa terapija un kuriem ir risks, ka COVID-19 var progresēt līdz smagai formai.

2021. gada maijā ASV Pārtikas un zāļu pārvalde (FDA) izdeva ārkārtas lietošanas atļauju (EUA) sotrovimaba izmantošanai vieglas līdz vidēji smagas COVID-19 ārstēšanai cilvēkiem vecumā no divpadsmit gadiem un vecākiem, kas sver vismaz 40 kilogramus (88 lb), kuriem ir pozitīvi SARS-CoV-2 vīrusa tiešo testu rezultāti un kuriem ir augsts risks, ka COVID-19 var progresēt līdz smagai COVID-19, tostarp hospitalizācijai vai nāvei.

 Jaunie proteāzes inhibitori 

 PF-07321332 
Aptuveni 2021. gada sākumā Pfizer uzsāka jauna perorāla proteāžu inhibitora PF-07321332, kas vājina SARS-CoV-2 replikāciju, I fāzes klīniskos pētījumus ASV un Beļģijā. Zāles tiek lietotas kopā ar nelielām ritonavira devām - pretvīrusu līdzekli, ko lieto HIV ārstēšanai.

 Plānošana un koordinācija 

 Plānošanas sākumposms 

2018.-2020. gadā jaunās iniciatīvas vakcīnu un pretvīrusu zāļu izstrādes stimulēšanai ietvēra partnerības starp valsts organizācijām un nozari, piemēram, Eiropas Inovatīvo zāļu iniciatīvu, ASV Kritiskā ceļa iniciatīvu, lai veicinātu zāļu izstrādes inovācijas, un Izšķirošās terapijas apzīmējumu, lai paātrinātu daudzsološu kandidātzāļu izstrādi un regulatīvo pārskatīšanu. Lai paātrinātu COVID-19 infekcijas noteikšanas diagnostikas pilnveidošanu, tika izveidota globāla diagnostikas produktu izsekošanas sistēma.

Saskaņā ar potenciālo terapeitisko zāļu COVID-19 infekcijas ārstēšanai klīnisko pētījumu progresa izsekojumu, 2020. gada martā tika pabeigti 29 II-IV fāzes efektivitātes pētījumi vai plānots, ka aprīlī tiks sniegti rezultāti no slimnīcām Ķīnā, kur 2019. gada beigās tika konstatēts pirmais COVID-19 uzliesmojums. Septiņos pētījumos tika vērtētas jau apstiprinātās zāles malārijas ārstēšanai, tostarp četros pētījumos tika vērtēts hidroksihlorhinīns vai hlorhlorhīna fosfāts. Ķīnas pētījumos lielāko daļu veido atkārtoti lietotas pretvīrusu zāles, un līdz aprīļa beigām jāsniedz ziņojumi par 9 remdesivīra III fāzes pētījumiem vairākās valstīs. Citas potenciālās terapeitiskās kandidātvielas, kuru galvenie klīniskie pētījumi noslēgsies martā-aprīlī, cita starpā ir vazodilatatori, kortikosteroīdi, imūnterapija, liposkābe, bevacizumabs un rekombinantais angiotensīnu konvertējošais enzīms 2.

COVID-19 klīnisko pētījumu koalīcijas mērķi ir 1) veicināt ātru klīnisko pētījumu priekšlikumu izskatīšanu ētikas komitejās un valstu regulatīvajās aģentūrās, 2) paātrināt terapeitisko savienojumu kandidātu apstiprināšanu, 3) nodrošināt jaunu efektivitātes un drošības datu standartizētu un ātru analīzi un 4) veicināt klīnisko pētījumu rezultātu apmaiņu pirms to publicēšanas. Aprīlī tika uzsākta COVID-19 vakcīnas un zāļu kandidātvielu klīniskās izstrādes dinamiska pārskatīšana.

Līdz 2020. gada martam starptautiskā koalīcija Epidēmiju gatavības inovācijām (CEPI) apņēmās vairākās valstīs ieguldīt pētniecībā 100 miljonus ASV dolāru un nāca klajā ar steidzamu aicinājumu savākt un ātri ieguldīt 2 miljardus ASV dolāru vakcīnu izstrādei. Bila un Melindas Geitsu fonda (Bill and Melinda Gates Foundation) vadībā kopā ar partneriem, kas ieguldījuši 125 miljonus ASV dolāru, un koordinējot darbību ar Pasaules Veselības organizāciju, martā tika uzsākts COVID-19 Terapiju paātrinātājs, kas atvieglo zāļu izstrādes pētniekiem ātri apzināt, novērtēt, izstrādāt un paplašināt potenciālo ārstēšanu. COVID-19 klīnisko pētījumu koalīcija tika izveidota, lai koordinētu un paātrinātu starptautisko klīnisko pētījumu rezultātus par daudzsološākajiem pēcinfekcijas ārstēšanas veidiem. 2020. gada sākumā daudzi jau atzīti pretvīrusu savienojumi citu infekciju ārstēšanai tika atkārtoti izmantoti vai izstrādāti jaunos klīniskajos pētījumos, lai atvieglotu COVID-19 slimību.

gada martā Koalīcija gatavības epidēmijām inovācijām (Coalition for Epidemic Preparedness Innovations, CEPI) uzsāka starptautisku COVID-19 vakcīnas izstrādes fondu, kura mērķis bija savākt 2 miljardus ASV dolāru vakcīnas pētniecībai un izstrādei, un apņēmās vairākās valstīs veikt 100 miljonu ASV dolāru ieguldījumus vakcīnas izstrādē. Kanādas valdība paziņoja par 275 miljonu ASV dolāru finansējumu 96 pētniecības projektiem, kas paredzēti medicīniskajiem pretlīdzekļiem pret COVID-19, tostarp daudzām vakcīnu kandidātēm Kanādas universitātēs, un plāno izveidot jaunu vakcīnu "vakcīnu banku" ieviešanai, ja rastos vēl viens COVID-19 uzliesmojums. Bila un Melindas Geitsu fonds aprīlī ieguldīja 150 miljonus ASV dolāru COVID-19 vakcīnu, diagnostikas un terapijas līdzekļu izstrādei.

 Datorizēti pētījumi 

Šī sadaļa ir jāatjaunina. Lūdzu, palīdziet atjaunināt šo rakstu, lai atspoguļotu jaunākos notikumus vai jaunāko pieejamo informāciju. (2020. gada novembris)
Papildu informācija: Programmatūras izmantošana un izstrāde COVID-19 pandēmijas seku mazināšanai un COVID-19 pandēmijas ietekme uz zinātni un tehnoloģijām § Datorzinātnes un mašīnmācīšanās pētniecība un pilsoniskā zinātne.
2020. gada martā Amerikas Savienoto Valstu Enerģētikas departaments, Nacionālais zinātnes fonds, NASA, rūpniecība un deviņas universitātes apvienoja resursus, lai zāļu atklāšanai piekļūtu IBM superdatoriem kopā ar Hewlett Packard Enterprise, Amazon, Microsoft un Google mākoņdatošanas resursiem. COVID-19 augstas veiktspējas skaitļošanas konsorcija mērķis ir arī prognozēt slimības izplatību, modelēt iespējamās vakcīnas un pārbaudīt tūkstošiem ķīmisko savienojumu, lai izstrādātu COVID-19 vakcīnu vai terapiju.

C3.ai Digital Transformation Institute, papildu konsorcijs, kurā piedalās Microsoft, sešas universitātes (tostarp Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts, kas ir pirmā konsorcija dalībnieks) un Nacionālais superdatoru lietojumu centrs Ilinoisā, kas darbojas mākslīgā intelekta programmatūras uzņēmuma C3.ai paspārnē, apvieno superdatoru resursus zāļu atklāšanai, medicīnas protokolu izstrādei un sabiedrības veselības stratēģijas uzlabošanai, kā arī piešķir lielas dotācijas pētniekiem, kuri līdz maijam ierosināja izmantot mākslīgo intelektu līdzīgu uzdevumu veikšanai.

2020. gada martā izkliedētās skaitļošanas projekts Folding@home uzsāka programmu, lai palīdzētu zāļu izstrādātājiem, sākotnēji simulējot olbaltumvielu mērķus no SARS-CoV-2 un radniecīgā SARS-CoV vīrusa, kas jau iepriekš tika pētīts.

Martā šiem centieniem pievienojās arī izkliedētās skaitļošanas projekts Rosetta@home. Projektā izmanto brīvprātīgo datorus, lai modelētu SARS-CoV-2 vīrusa olbaltumvielas, lai atklātu iespējamos zāļu mērķus vai radītu jaunas olbaltumvielas vīrusa neitralizēšanai. Pētnieki atklāja, ka ar Rosetta@home palīdzību viņi ir spējuši "precīzi paredzēt svarīga koronavīrusa proteīna atomu mēroga struktūru dažas nedēļas pirms tā mērīšanas laboratorijā".

2020. gada maijā tika uzsākta OpenPandemics - COVID-19 partnerība starp Scripps Research un IBM World Community Grid. Šī partnerība ir dalītās skaitļošanas projekts, kas "fonā [no savienotiem mājas datoriem automātiski palaidīs simulētu eksperimentu, kas palīdzēs prognozēt konkrēta ķīmiskā savienojuma efektivitāti kā iespējamo COVID-19 ārstēšanas līdzekli".

 Starptautiskās solidaritātes un atklājumu izmēģinājumi 

Martā Pasaules Veselības organizācija (PVO) uzsāka koordinētu "Solidaritātes izmēģinājumu" 10 valstīs piecos kontinentos, lai tūkstošiem ar COVID-19 inficētu cilvēku ātri novērtētu esošo pretvīrusu un pretiekaisuma līdzekļu, kas vēl nav īpaši novērtēti COVID-19 slimības gadījumā, potenciālo efektivitāti. Līdz aprīļa beigām izmēģinājumā bija iesaistītas slimnīcas vairāk nekā 100 valstīs.

Sākotnēji pētāmie individuālie vai kombinētie medikamenti ir 1) lopinavira un ritonavira kombinācija, 2) lopinavira un ritonavira kombinācija ar interferonu beta, 3) remdesivirs vai 4) (hidroksi)hlorhlorhinīns atsevišķos pētījumos un slimnīcu vietās visā pasaulē. Pēc The Lancet publicētā pētījuma par hidroksihlorhikvīna drošības problēmām PVO 2020. gada maijā apturēja tā lietošanu Solidaritātes pētījumā, pēc pētījuma atsaukšanas to atjaunoja, bet pēc tam atteicās no turpmākas zāļu lietošanas COVID-19 ārstēšanā, kad jūnijā veiktā analīze parādīja, ka tās nedod nekādu labumu.

Tā kā aptuveni 15 % ar COVID-19 inficēto cilvēku saslimst ar smagām slimībām un pandēmijas laikā slimnīcas bija pārslogotas, PVO atzina, ka ir steidzami klīniski nepieciešams pārbaudīt un atkārtoti izmantot šīs zāles kā līdzekļus, kas jau ir apstiprināti citu slimību ārstēšanai un atzīti par drošiem. Solidaritātes projekts ir izstrādāts, lai sniegtu ātru ieskatu galvenajos klīniskajos jautājumos:

Vai kāds no šiem medikamentiem samazina mirstību?
Vai kāds no šiem medikamentiem samazina pacienta hospitalizācijas laiku?
Vai ārstēšana ietekmē to, vai cilvēkiem ar COVID-19 izraisītu pneimoniju ir nepieciešama ventilācija vai uzturēšana intensīvās terapijas nodaļā?
Vai šādus medikamentus varētu izmantot, lai samazinātu COVID-19 infekcijas saslimstību veselības aprūpes personālam un cilvēkiem ar augstu smagas saslimšanas risku?
Cilvēku ar COVID-19 infekciju reģistrēšana ir vienkāršota, izmantojot datu ievades, tostarp informētas piekrišanas, PVO tīmekļa vietnē. Pēc tam, kad pētījuma personāls ir noteicis slimnīcā pieejamos medikamentus, PVO tīmekļa vietnē hospitalizētajam subjektam nejaušības kārtā tiek piešķirts viens no pētījuma medikamentiem vai slimnīcā izmantotais COVID-19 ārstēšanas standarta aprūpes veids. Izmēģinājuma ārsts reģistrē un iesniedz turpmāko informāciju par pētāmās personas stāvokli un ārstēšanu, pabeidzot datu ievadīšanu PVO Solidaritātes tīmekļa vietnē. Solidaritātes pētījuma koncepcija nav dubultakla - kas parasti ir augstas kvalitātes klīniskā pētījuma standarts -, taču PVO bija nepieciešams ātrums un kvalitāte, lai pētījumu varētu veikt daudzās slimnīcās un valstīs. PVO ārstu globālā drošības uzraudzības padome pārbauda starpposma rezultātus, lai palīdzētu pieņemt lēmumus par izmēģinājuma zāļu drošumu un efektivitāti, kā arī mainītu izmēģinājuma plānu vai ieteiktu efektīvu terapiju. Martā INSERM (Parīze, Francija) uzsāka līdzīgu tīmeklī balstītu pētījumu Solidaritātei ar nosaukumu "Discovery", kas tika veikts septiņās valstīs.

Solidaritātes pētījuma mērķis ir īstenot koordināciju starp simtiem slimnīcu dažādās valstīs, tostarp valstīs ar vāji attīstītu klīnisko pētījumu infrastruktūru, tomēr tas ir jāveic ātri. Saskaņā ar Norvēģijas Pētniecības padomes izpilddirektora un Solidaritātes pētījuma starptautiskās koordinācijas komitejas priekšsēdētāja Džona-Arne Retingena (John-Arne Røttingen) teikto, pētījums tiks uzskatīts par efektīvu, ja tiks konstatēts, ka terapija "samazinās to pacientu skaitu, kuriem nepieciešama mākslīgā ventilācija, piemēram, par 20 %, un tas varētu būtiski ietekmēt mūsu valstu veselības aprūpes sistēmas".

Martā Solidaritātes pētījuma finansējums sasniedza 108 miljonus ASV dolāru, ko piešķīra 203 000 privātpersonu, organizāciju un valdību, un pētījuma finansēšanā vai vadībā bija iesaistītas 45 valstis.

Klīniska pētījuma plānojumu, kas tiek īstenots, var mainīt kā "adaptīvo plānojumu", ja pētījumā uzkrātie dati sniedz agrīnas atziņas par pozitīvu vai negatīvu ārstēšanas efektivitāti. Globālajos Solidarity un Eiropas Discovery izmēģinājumos, kuros piedalās hospitalizēti cilvēki ar smagu COVID-19 infekciju, tiek piemērots adaptīvais plāns, lai ātri mainītu izmēģinājuma parametrus, kad kļūst zināmi četru eksperimentālo terapeitisko stratēģiju rezultāti. Pielāgojošie plāni notiekošajos II-III fāzes klīniskajos izmēģinājumos ar potenciālajām terapeitiskajām zālēm var saīsināt izmēģinājumu ilgumu un izmantot mazāku skaitu pētāmo personu, iespējams, paātrinot lēmumu pieņemšanu par agrīnu izbeigšanu vai panākumiem un koordinējot konkrētā izmēģinājuma plāna izmaiņas visās tā starptautiskajās vietās.

 Adaptīvais COVID-19 ārstēšanas pētījums 

ASV Nacionālais alerģiju un infekcijas slimību institūts (NIAID) uzsāka adaptīva dizaina starptautisku III fāzes izmēģinājumu (tā saukto "ACTT"), kurā iesaistīs līdz 800 hospitalizētu COVID-19 pacientu 100 vietās vairākās valstīs. Sākot ar remdesivīra lietošanu kā primāro ārstēšanu 29 dienas, adaptīvā protokola pētījuma definīcijā ir noteikts, ka "tiks veikta starpposma uzraudzība, lai ieviestu jaunas zāles un ļautu agrīni pārtraukt ārstēšanu bezjēdzības, efektivitātes vai drošības dēļ. Ja viena terapija izrādīsies efektīva, tad šī terapija var kļūt par kontroles posmu salīdzinājumam(-iem) ar jauno(-ajiem) eksperimentālo(-ajiem) terapiju(-ām)".

 Operācija Warp Speed 

 Atjaunošanas izmēģinājums 

2020. gada martā Apvienotajā Karalistē tika uzsākts plaša mēroga randomizēts kontrolēts pētījums ar nosaukumu RECOVERY Trial, lai pārbaudītu iespējamo COVID-19 ārstēšanu. To vada Oksfordas Universitātes Nuffield Sabiedrības veselības un Medicīnas departamenti, un tajā tiek testēti pieci atkārtoti ar citu mērķi pārbaudāmi medikamenti, kā arī imūnserums. Izmēģinājumā līdz 2020. gada jūnijam Apvienotajā Karalistē ir iesaistīti vairāk nekā 11 500 COVID-19 pozitīvu dalībnieku.

Aprīlī Lielbritānijas pētījums RECOVERY (Randomised Evaluation of COVID-19 thERapY) sākotnēji tika uzsākts 132 slimnīcās visā Apvienotajā Karalistē, paplašinoties un kļūstot par vienu no pasaulē lielākajiem COVID-19 klīniskajiem pētījumiem, kurā līdz aprīļa vidum piedalījās 5400 inficēti cilvēki, kas ārstēti 165 Apvienotās Karalistes slimnīcās. Pētījumā tiek pārbaudītas dažādas iespējamās terapijas smagas COVID-19 infekcijas gadījumā: lopinavirs/ritonavirs, deksametazons (pretiekaisuma steroīds) mazās devās, hidroksihlorokvīns un azitromicīns (parasta antibiotika). Jūnijā pētījuma daļa, kurā tika lietots hidroksihlorokvīns, tika pārtraukta, jo analīzes parādīja, ka tas nedod nekādu labumu.

Izmēģinājuma grupa 16. jūnijā nāca klajā ar paziņojumu, ka ir pierādīts, ka deksametazons samazina mirstību pacientiem, kuri saņem elpošanas atbalstu. Kontrolētā pētījumā aptuveni 2000 slimnīcas pacientu saņēma deksametazonu un tika salīdzināti ar vairāk nekā 4000 pacientu, kuri šo medikamentu nesaņēma. Pacientiem, kas bija pakļauti mākslīgajai elpināšanai, tas samazināja nāves risku no 40 % līdz 28 % (1 no 8 pacientiem). Pacientiem, kuriem nepieciešams skābeklis, tas samazināja nāves risku no 25 % līdz 20 % (1 no 5).

Līdz 2020. gada jūnija beigām pētījumā tika publicēti secinājumi par hidroksihlorokvīnu un deksametazonu. Tā bija paziņojusi arī rezultātus par lopinaviru/ritonaviru, kas tika publicēti 2020. gada oktobrī. Lopinavira-ritonavira un hidroksihlorokvīna pētījumi tika slēgti jauniem dalībniekiem, jo tie izrādījās neefektīvi. Deksametazons pēc pozitīviem rezultātiem tika slēgts jauniem pieaugušo pieteikumu iesniedzējiem, un līdz 2020. gada novembrim tas bija atvērts bērnu pieteikumu iesniedzējiem.

 Skatīt arī 

 COVID-19 diagnosticēšana
 COVID-19 pandēmija
 COVID-19 pandēmija Latvijā

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 R&D Blueprint and COVID-19, World Health Organization
 Coronaviruses by US National Institute for Allergy and Infectious Diseases
 COVID-19 therapeutics tracker Regulatory Affairs Professionals Society


Kategorija:COVID-19 pandēmija