Ļubļinas trīsstūris

Ļubļinas trīsstūris (, ; ) ir trīspusēja politiskās, ekonomiskās, kultūras un sociālās sadarbības platforma starp Lietuvu, Poliju un Ukrainu, kuras mērķis ir atbalstīt Ukrainas integrāciju ES.

Ļubļinas trīsstūra valstis ir paziņojušas par atbalstu Ukrainas teritoriālās integritātes atjaunošanai starptautiski atzītās robežās un aicinājušas pārtraukt Krievijas agresiju pret to. Ļubļinas trīsstūris atbalsta NATO paplašināto iespēju partnera statusa piešķiršanu Ukrainai un norāda, ka nākamais nepieciešamais solis šajā virzienā ir piešķirt Ukrainai rīcības plānu dalībai NATO.

Trīspusējais formāts ir balstīts uz trīs valstu tradīcijām un vēsturiskajām saitēm. Attiecīgo kopīgo deklarāciju ministri parakstīja 2020. gada 28. jūlijā Ļubļinā, Polijā. Ļubļina tika izvēlēta kā mājiens uz viduslaiku Ļubļinas ūniju, kas izveidoja Polijas un Lietuvas kopvalsti, kura tajā laikā bija viena no lielākajām Eiropā.

 Vēsture 
Lietuvas, Polijas un Ukrainas ārlietu ministru Lina Linkeviča, Jaceka Čaputoviča un Dmitro Kulebas kopīgā deklarācija par formāta izveidi tika parakstīta 2020. gada 28. jūlijā Ļubļinā, Polijā.

2020. gada 1. augustā Ukrainas ārlietu ministrs Dmitro Kuleba uzaicināja Baltkrievijas ārlietu ministru Volodimiru Makeju uz formāta otro sanāksmi, kurai bija jānotiek Kijivā. Ekonomikas foruma laikā Karpačā, Polijā, 2020. gada 10. septembrī Polijas Ārlietu ministrijas Austrumu departamenta direktors Jans Hofmokls paziņoja, ka Ļubļinas trīsstūrim faktiski jābūt kvadrātam ar Baltkrieviju. Pēc viņa teiktā, sākotnēji Minska bija ieinteresēta šajā politiskajā projektā, bet vēlāk pārdomāja.

2020. gada 17. septembrī notika pirmā Ļubļinas trīsstūra nacionālo koordinatoru tikšanās (video formātā). Par šī trīspusējās sadarbības mehānisma koordinatoriem tika iecelti Vasīlijs Bodnars (Ukraina), Marcins Pžidačs (Polija) un Daļus Čekuolis (Lietuva). Puses pārrunāja gatavošanos nākamajai Ļubļinas trīsstūra ārlietu ministru sanāksmei, kam bija jānotiek Kijivā pēc ministra Dmitro Kulebas iniciatīvas.

2021. gada 29. janvārī Ļubļinas trīsstūra pirmās tiešsaistes tikšanās laikā Ukrainas ārlietu ministrs Dmitro Kuleba preses brīfingā paziņoja, ka Ukraina, Lietuva un Polija atbalsta Baltkrievijas pievienošanos Ļubļinas trīsstūrim, taču laiks vēl nav pienācis.

Sanāksmē piedalījās arī baltkrievu opozīcijas līdere Svjatlana Cihanouska.Lietuvos, Lenkijos ir Ukrainos užsienio ministrai sutarė stiprinti bendradarbiavimą „Liublino trikampio“ formatu , Lietuvas Republikas ārlietu ministrija, 29.01.2021. Skatīts 21.01.2021.

 Sadarbības mehānismi 
Saskaņā ar Lietuvas, Polijas un Ukrainas kopīgo deklarāciju pušu ārlietu ministriem paredzēts regulāri rīkot sanāksmes ar izvēlēto partneru līdzdalību, organizēt konsultācijas savu valstu Ārlietu ministru līmenī un izveidot šajās ministrijās pārstāvju amatus sadarbībai Ļubļinas trīsstūrī.

Pirmajā videokonferences sanāksmē, kas notika 2020. gada 17. septembrī, valstu koordinatori noteica galvenās Ļubļinas trīsstūra darbības jomas, vienojās par Ļubļinas trīsstūra pamatprincipiem un izklāstīja sadarbības plānus tuvākajai nākotnei. Kā viens no galvenajiem uzdevumiem paredzēta trīs valstu darbību koordinēšana, lai efektīvi risinātu pašreizējās problēmas un draudus iesaistīto valstu kopējai drošībai. Starp sadarbības prioritārajām tēmām ir kopīga pretdarbība Krievijas hibrīddraudiem, jo īpaši cīņā pret dezinformāciju. Tika uzsvērta ciešas sadarbības uzturēšanas nozīme starptautisko organizāciju ietvaros.
Ministra vietnieki arī vienojās sākt trīspusēju tematisku konsultāciju trīs valstu ārlietu ministriju departamentu vadītāju līmenī. Koordinatori pievērsa lielu uzmanību situācijai Baltkrievijā un dažās citās reģiona valstīs. Vasīlijs Bodnars izteica pateicību partneriem par viņu pastāvīgo atbalstu Ukrainas teritoriālajai integritātei un suverenitātei un atbalstu cīņā pret Krievijas agresiju. Viņš arī informēja kolēģus par Ukrainas diplomātiskā formāta — „Krimas platformas“ — galvenajiem mērķiem un aicināja Poliju un Lietuvu aktīvi sadarboties platformas ietvaros, kuras mērķis ir deokupēt Krimu.

2020. gada 12. oktobrī Ukrainas premjerministrs Deniss Šmihaļs atzīmēja jaunizveidotā "Ļubļinas trīsstūra" nozīmi un aicināja Polijas prezidentu Andžeju Dudu paplašināt tā formātu, proti, vizītes laikā Ukrainā apspriest valdības vadītāju tikšanās iespēju Ļubļinas trīsstūra formātā.

2021. gada 27. februārī Lietuvas ārlietu ministrs Gabrieļus Landsberģis Ukrainas „Radio Liberty“ sacīja, ka Ļubļinas trīsstūra iniciatīva, kas apvieno Ukrainu, Lietuvu un Poliju, tuvina Ukrainu Eiropas integrācijai:
Viņš arī uzskata, ka Krimas platformas iniciatīva ir "ārkārtīgi noderīga ne tikai konkrētu risinājumu meklēšanai, bet arī, lai atgādinātu par Krimas okupācijas problēmu".

 Iniciatīvas 

 Starpparlamentārā asambleja 
Ukrainas Augstākās Radas, Polijas Republikas Sejma un Senāta, kā arī Lietuvas Republikas Seima starpparlamentārā asambleja tika nodibināta 2005. gadā, lai izveidotu dialogu starp trim valstīm parlamentārajā līmenī. Asamblejas dibināšanas sapulce notika 2008. gada 16. jūnijā Kijivā. Asamblejā darbojas Ukrainas Eiropas un eiroatlantiskās integrācijas, humānās un kultūras sadarbības komitejas.

 Apvienotā brigāde 
Lietuvas, Polijas un Ukrainas brigāde ir daudznacionāla militāra vienība, kas paredzēta neatkarīgu militāru operāciju veikšanai saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem vai līdzdalībai šādās operācijās. To veido starptautisks galvenais štābs Ļubļinā, trīs bataljoni un īpašo uzdevumu vienības.Lietuvas, Polijas un Ukrainas brigāde ir sasniegusi kaujas gatavību, apollo.lv, 31.01.2017. Skatīts: 21.03.2021. Brigādes karavīri pastāvīgi dislocēti savās valstīs, taču sapulcējas kopā starptautisko operāciju un mācību laikā.

Lietuvas, Polijas un Ukrainas brigāde tika izveidota trīspusējas sadarbības ietvaros aizsardzības jomā 2014. gadā. Brigāde paredzēta nacionāla ieguldījuma nodrošināšanai augstas sagatavotības daudznacionāliem militāriem formējumiem, kā arī dalībai starptautiskās miera uzturēšanas un drošības operācijās ANO, ES, NATO un citu starptautisko drošības organizāciju paspārnē, pamatojoties uz ANO Drošības padomes pilnvarām, ja to apstiprina iesaistīto valstu parlamenti.

Kopš 2016. gada brigāde ir bijis svarīgs elements NATO centienos ieviest NATO standartus Ukrainas bruņotajos spēkos. Brigādes galvenās darbības ietver Ukrainas virsnieku un militāro vienību apmācību saskaņā ar šiem standartiem, operatīvo uzdevumu plānošanu un veikšanu, kā arī operatīvās gatavības uzturēšanu.

 Valstu salīdzinājums 
Nosaukums Lietuva Polija Ukraina Oficiālais nosaukums Lietuvas Republika Polijas Republika Ukraina Ģerbonis 50px 50px 50px Karogs Iedzīvotāju skaits  2 794 329  38 383 000  41 660 982 Teritorija 65 300 km² 312 696 km² 603 628 km² Iedzīvotāju blīvums 43 iedz. / km² 123 iedz. / km² 73 iedz. / km² Valsts iekārta Pusprezidentāla unitāra republika Galvaspilsēta Viļņa
  - 580 020 iedz. Varšava
  - 1 783 321 iedz. Kijiva
  - 2 950 800 iedz. Oficiālās valodas Lietuviešu (de facto un de jure) Poļu (de facto un de jure) Ukraiņu (de facto un de jure) Pašreizējais valdības vadītājs Premjerministre Ingrīda Šimonīte (kopš 2020. gada) Premjerministrs Mateušs Moraveckis („Likums un taisnīgums“; kopš 2017. gada) Premjerministrs Deniss Šmihaļs (kopš 2020. gada) Pašreizējais valsts vadītājs Prezidents Gitans Nausēda (kopš 2019. gada) Prezidents Andžejs Duda („Likums un taisnīgums“; kopš 2015. gada) Prezidents Volodimirs Zelenskis („Tautas kalps“; kopš 2019. gada) Galvenās reliģijas 77,2% katoļu, 4,1% pareizticīgo 87,58% Romas katoļu 67,3% pareizticīgo, 9,4% grieķu katoļu, 7,7% ārpuskonfesiju kristiešu, 2,2% protestantu Etniskās grupas 84,2% lietuviešu, 7,1% poļu, 5,8% krievu, 1,2% baltkrievu, 0,5% ukraiņu 98% poļu 77,8% ukraiņu, 17,3% krievu, 0,8% rumāņu un moldāvu, 0,6% baltkrievu, 0,5% Krimas tatāru, 0,4% bulgāru, 0,3% ungāru, 0,3% poļu IKP (nominālais) Ārējais parāds (nominālais) 34,48 miljardi USD (2016. gadā) — 31,6% no IKP 281,812 miljardi USD (2019. gadā) — 47,5% no IKP 47,9 miljardi USD (2018. gadā) — 46,9% no IKP IKP (salīdzināmajās cenās) Valūta Eiro (€) — EUR Polijas zlots (zł) — PLN Ukrainas hrivna (₴) — UAH Tautas attīstības indekss

 Skatīt arī 
 Centrālā un Austrumeiropa
 Višegradas grupa
 GUAM

 Atsauces 

Kategorija:Militārās savienības
Kategorija:Ukrainas ārpolitika
Kategorija:Starptautiskas organizācijas