Palearktika

Palearktika jeb Paleoarktika ir lielākā no astoņām Zemes bioģeogrāfiskajām valstībām jeb apgabaliem. Tā stiepjas caur visu Eirāziju uz ziemeļiem no Himalajiem un Ziemeļāfriku un ietver sevī visu Vecās Pasaules netropisko daļu. 

Valstība sastāv no vairākiem ekoreģioniem: Eiro-Sibīrijas reģiona, Vidusjūras baseina, Sahāras un Arābijas tuksnešiem, kā arī Rietumu, Centrālās un Austrumu Āzijas. Palearktikas valstībā ietilpst arī daudzas upes un ezeri, kas veido vairākus saldūdens ekoreģionus.
Termins “Palearktika” pirmo reizi tika izmantots zooģeogrāfiskajā klasifikācijā 19. gadsimtā. Pirmais autors bija britu zoologs Filips Skleiters, kurš 1858. gada ziņojumā Linneja biedrībai kā pirmais identificēja sešas pasaules zooloģiskās zonas, kuru pamatā bija kopīga ģeogrāfija un plaša mēroga ģeogrāfiski šķēršļi migrācijai.Sclater, Philip Lutley (1858). "On the general geographical distribution of the members of the class Aves". Zoological Journal of the Linnean Society. 2 (7): 130—145. doi:10.1111/j.1096-3642.1858.tb02549.x. Alfrēds Volless pieņēma Skleitera shēmu savai grāmatai "Dzīvnieku ģeogrāfiskā izplatība", kas tika publicēta 1876. gadā. Šī shēma saglabājusies arī mūsdienās ar salīdzinoši nelielām izmaiņām, pievienojot vēl divas valstības: Okeāniju un Antarktīdu.

 Palearktikas ekoloģiskie reģioni 

 Eiro-Sibīrijas reģions 

Boreālais un mērenais Eiro-Sibīrijas reģions ir Palearktikas lielākais bioģeogrāfiskais reģions, kas pāriet no tundras Krievijas un Skandināvijas ziemeļrietumos uz plašo taigu — boreālo skujkoku mežu, kas ved caur visu Eirāziju. Uz dienvidiem no taigas ir mērenā platlapju un jauktu mežu josla un mērenie skujkoku meži. Šo plašo Eiro-Sibīrijas reģionu raksturo daudzas kopīgas augu un dzīvnieku sugas, un tam ir daudz kopības ar Ziemeļamerikas Nearktikas valstības mērenajiem un boreālajiem reģioniem. Eirāziju un Ziemeļameriku agrāk nereti savienoja sauszemes Beringa tilts mūsdienu Beringa šauruma vietā, un tām ir ļoti līdzīga zīdītāju un putnu fauna, daudzas Eirāzijas sugas ir pārcēlušās uz Ziemeļameriku un mazāk Ziemeļamerikas sugu ir pārcēlušās uz Eirāziju. Daudzi zoologi Palearktiku un Nearktiku uzskata par kopīgu Holarktikas valstību. Palearktikā un Nearktikā ir arī kopīgas augu sugas, kuras botāniķi dēvē par arktoterciālo ģeofloru.

 Vidusjūras baseins 

Zemēs, kas robežojas ar Vidusjūru Eiropas dienvidos, Ziemeļāfrikā un Āzijas rietumos, atrodas Vidusjūras baseina ekoreģions, kas veido reģionu ar parasti maigām, lietainām ziemām un karstu, sausu vasaru. Vidusjūras baseina mežu un krūmāju mozaīkā dzīvo ap 13 000 zināmu endēmisku sugu. Vidusjūras baseins ir arī viens no pasaulē visvairāk apdraudētajiem bioģeogrāfiskajiem reģioniem; no reģiona sākotnējās veģetācijas ir palikuši tikai 4%, un cilvēku darbības, tostarp pārlieka noganīšana, mežu izciršana un zemju pārveidošana ganībām, lauksaimniecībai un urbanizācijai, ir degradējušas lielu daļu reģiona. Agrāk šo reģionu pārsvarā klāja meži, taču intensīvā un ilgstošā cilvēku darbība lielu daļu reģiona pārvērtusi sklerofilos cietlapju krūmājos.

 Sahāras un Arābijas tuksneši 

Milzīga tuksnešu josla, ieskaitot Atlantijas piekrastes tuksnesi, Sahāras tuksnesi un Arābijas tuksnesi, atdala Palearktikas un Afrotropisko jeb Āfrikas valstību. Pasaules Dabas Fonda shēma ietver šos tuksnešu ekoreģionus Palearktiskajā valstībā; daži citi bioģeogrāfi nosaka tos kā pārejas zonu vai tuksnešus novieto Afrotropiskajā valstībā, bet citi robežu liek tuksneša vidū.

 Rietumu un Centrālā Āzija 

Kaukāza kalni, kas stiepjas starp Melno jūru un Kaspijas jūru, ir izcili daudzveidīgs skujkoku, platlapju un jauktu mežu sajaukums, un tie ietver arī Melnās jūras dienvidu piekrastes (Eiksīnas—Kolhīdas) lapkoku mežu ekoreģiona mērenās joslas lietus mežus.

Vidusāzijā un Irānas plato ir sausi stepju zālāji un tuksneši, kā arī kalnu meži un pļavas reģiona augstajos kalnos un plato. Dienvidāzijā Palearktikas robeža galvenokārt noteikta pēc augstuma kalnos. Himalaju pakāje starp apmēram 2000—2500 metriem veido robežu starp Palearktikas un Indomalajas jeb Orientālo valstību.

 Austrumāzija 

Ķīna, Koreja un Japāna ir mitras un klimatā mērenākas nekā blakus esošās Sibīrija un Vidusāzija, un tajās vēl daļēji pastāv biezi mērenās joslas skujkoku, platlapju un jauktie meži, kuri tagad galvenokārt aprobežojas ar kalnu apgabaliem, jo blīvi apdzīvotās zemienes un upju baseini pārveidoti intensīvai izmantošanai lauksaimniecībā un augošajās pilsētās. Ledus laikmeta apledojums Austrumāziju maz ietekmēja, un tajā saglabājās 96 procenti pliocēna koku ģinšu, savukārt Eiropa saglabāja tikai 27 procentus. Ķīnas dienvidu subtropu reģionā un Himalaju dienvidu nogāzēs Palearktikas mērenie meži pāriet Indomalajas valstības subtropu un tropu mežos, radot bagātīgu un daudzveidīgu augu un dzīvnieku sugu sajaukumu. Ķīnas dienvidrietumu kalni ir norādīti arī par bioloģiskās daudzveidības īpašas apdraudētības rajonu. Āzijas dienvidaustrumos, Indoķīnas ziemeļos un Ķīnas dienvidos augstās kalnu grēdas veido Palearktikas floras un faunas iespraudumus. Izolētas mazas kalnu salas atrodas līdz dienvidiem līdz Mjanmas centram, vistālāk uz ziemeļiem esošajā Vjetnamas daļā un Taivānas augstākajos kalnos.

 Saldūdens reģioni 

Valstībā ietilpst arī vairāki svarīgi saldūdens ekoreģioni, tostarp saimnieciski stipri attīstītās Eiropas upes, Krievijas upes, kas ietek Arktikas jūrās, Baltijas, Melnajā un Kaspijas jūrā, Sibīrijas Baikāla ezers, kurš ir dziļākais ezers uz planētas, un Japānas senais Bivas ezers.

 Palearktikas ekoreģioni 

Palearktikas tropu un subtropu mitrie platlapju mežiGuidžou plato platlapju un jauktie mežiĶīnaJuņnaņas plato subtropu mūžzaļie mežiĶīna
Palearktikas mērenie platlapju un jauktie mežiApenīnu lapu koku mežiItālijaAtlantikas jauktie mežiBeļģija, Dānija, Francija, Vācija, NīderlandeAzoru salu mērenie jauktie mežiPortugāleBalkānu jauktie mežiBosnija un Hercegovina, Bulgārija, Grieķija, Ziemeļmaķedonija, Rumānija, Serbija, TurcijaBaltijas jūras jauktie mežiDānija, Vācija, Polija, ZviedrijaKantabrijas jauktie mežiPortugāle, SpānijaKaspijas Hirkānas jauktie mežiAzerbaidžāna, IrānaKaukāza jauktie mežiArmēnija, Azerbaidžāna, Gruzija, Krievija, TurcijaĶeltu platlapju mežiĪrija, LielbritānijaCentrālās Anatolijas lapkoku mežiTurcijaVidusķīnas lesa plato jauktie mežiĶīnaViduseiropas jauktie mežiAustrija, Baltkrievija, Čehija, Vācija, Lietuva, Moldova, PolijaViduskorejas lapu koku mežiZiemeļkoreja, DienvidkorejaČanbaišaņa kalnu jauktie mežiĶīna, ZiemeļkorejaČandzjanas līdzenuma mūžzaļie mežiĶīnaKrimas submediterāno mežu komplekssKrievija, UkrainaDaba kalnu mūžzaļie mežiĶīnaDināru kalnu jauktie mežiAlbānija, Bosnija un Hercegovina, Horvātija, Itālija, Melnkalne, Serbija, SlovēnijaAustrumeiropas meža stepeBulgārija, Moldova, Rumānija, Krievija, UkrainaAustrumu Anatolijas lapkoku mežiTurcijaAnglijas zemienes dižskābaržu mežiApvienotā KaralisteEiksīnas—Kolhīdas lapkoku mežiBulgārija, Gruzija, TurcijaHokaido lapkoku mežiJapānaHuanhe līdzenuma jauktie mežiĶīnaMadeiras mūžzaļie mežiPortugāleMandžūrijas jauktie mežiĶīna, Ziemeļkoreja, Krievija, DienvidkorejaNihonkai mūžzaļie mežiJapānaNihonkai kalnu lapkoku mežiJapānaZiemeļatlantijas mitrie jauktie mežiĪrija, LielbritānijaĶīnas ziemeļaustrumu līdzenuma lapu koku mežiĶīnaPanonijas jauktie mežiAustrija, Bosnija un Hercegovina, Horvātija, Čehija, Ungārija, Rumānija, Serbija, Slovākija, Slovēnija, UkrainaPo baseina jauktie mežiItālijaPireneju skujkoku un jauktie mežiAndora, Francija, SpānijaCjiņlinas kalnu lapkoku mežiĶīnaRodopu kalnu jauktie mežiBulgārija, Grieķija, Ziemeļmaķedonija, SerbijaSarmātijas jauktie mežiBaltkrievija, Dānija, Igaunija, Somija, Latvija, Lietuva, Norvēģija, Krievija,  ZviedrijaSičuaņas baseina mūžzaļie platlapju mežiĶīnaDienvidsahalīnas un Kuriļu salu jauktie mežiKrievijaDienvidkorejas mūžzaļie mežiDienvidkorejaTaiheiyo mūžzaļie mežiJapānaTaiheijo kalnu lapkoku mežiJapānaTarimas baseina lapkoku meži un stepeĶīnaUsūri platlapju un jauktie mežiKrievijaRietumsibīrijas platlapju un jauktie mežiKrievijaRietumeiropas platlapju mežiAustrija, Čehija, Francija, Vācija, ŠveiceZāgrosa meža stepeIrāna, Irāka, Turcija
Palearktikas mērenie skujkoku mežiAlpu skujkoku un jauktie mežiAustrija, Francija, Vācija, Itālija, Slovēnija, ŠveiceAltaja kalnu meži un meža stepeĶīna, Kazahstāna, Mongolija, KrievijaKaledonijas skujkoku mežiApvienotā KaralisteKarpatu skujkoku mežiČehijas Republika, Polija, Rumānija, Slovākija, UkrainaLielā Hingana skujkoku mežiĶīna, KrievijaAustrumafganistānas kalnu skujkoku mežiAfganistāna, PakistānaElburza grēdas mežastepeIrānaHelaņšana kalnu skujkoku mežiĶīnaHenduana kalnu subalpīnie skujkoku mežiĶīnaHokaido kalnu skujkoku mežiJapānaHonsjū kalnu skujkoku mežiJapānaHangaja kalnu skujkoku mežiMongolijaVidusjūras skujkoku un jauktie mežiAlžīrija, Maroka, Spānija, TunisijaZiemeļrietumu Himalaju subalpīnie skujkoku mežiĶīna, Indija, ButānaZiemeļu Anatolijas skujkoku un lapu koku mežiTurcijaNudzjanlankana grēdas alpīnie skujkoku un jauktie mežiĶīnaCjiļaņa kalnu skujkoku mežiĶīnaCjionlai—Miņšana skujkoku mežiĶīnaSajānu skujkoku mežiMongolija, KrievijaSkandināvijas piekrastes skujkoku mežiNorvēģijaTjanšana skujkoku mežiĶīna, Kazahstāna, Kirgizstāna
 Palearktikas boreālie meži/taigaAustrumsibīrijas taigaKrievijaIslandes boreālie bērzu meži un alpīnā tundraIslandeKamčatkas–Kuriļu pļavas un skrajmežiKrievijaKamčatkas–Kuriļu taigaKrievijaZiemeļaustrumu Sibīrijas taigaKrievijaOhotskas–Mandžūrijas taigaKrievijaSahalīnas taigaKrievijaSkandināvijas un Krievijas taigaSomija, Norvēģija, Krievija, ZviedrijaAizbaikāla skujkoku mežiMongolija, KrievijaUrālu tundra un taigaKrievijaRietumsibīrijas taigaKrievija 
Palearktikas mērenās joslas zālāji, savannas un krūmājiAlajas–Rietumu Tjanšana stepeKazahstāna, Tadžikistāna, UzbekistānaAltaja stepe un pustuksnesisKazahstānaCentrālās Anatolijas stepeTurcijaDaurijas meža stepeĶīna, Mongolija, KrievijaAustrumu Anatolijas kalnu stepeArmēnija, Azerbaidžāna, Gruzija, Irāna, TurcijaEminas ielejas stepeĶīna, KazahstānaFarēru salu boreālie zālājiFarēru salas, DānijaGisāras–Alajas mežiKirgizstāna, Tadžikistāna, UzbekistānaKazahu mežastepeKazahstāna, KrievijaKazahu stepeKazahstāna, KrievijaKazahstānas augstieneKazahstānaMongoļu–Mandžūrijas zālājsĶīna, Mongolija, KrievijaPontijas stepeKazahstāna, Moldova, Rumānija, Krievija, Ukraina, BulgārijaSajānu starpkalnu stepeKrievijaSelengas–Orhonas mežastepeMongolija, KrievijaDienvidsibīrijas mežastepeKrievijaTuvo Austrumu stepeIrāka, Jordānija, SīrijaTjanšana piekājes sausā stepeĶīna, Kazahstāna, Kirgizstāna 
Palearktikas applūstošie zālāji un savannasAmūras pļavu stepeĶīna, KrievijaBohai jūras sāļās pļavasĶīnaNeņcjanas upes pļavasĶīnaNīlas deltas pārplūstošā savannaĒģipteSahāras halofītiAlžīrija, Ēģipte, Mauritānija, Tunisija, RietumsahāraTigras–Eifratas aluviālie sāļie purviIrāka, IrānaUsūri pļavas un mežu pļavasĶīna, KrievijaDzeltenās jūras sāļās pļavasĶīna 
Palearktikas kalnu zālāji un krūmājiAltaja alpīnās pļavas un tundraĶīna, Kazahstāna, Mongolija, KrievijaCentrālās Tibetas plato alpīnā stepeĶīnaAustrumu Himalaju alpīnie krūmāji un pļavasButāna, Mjanma, Ķīna, Indija, NepālaGoratas–Hazaradžatas alpīnās pļavasAfganistānaHindukuša alpīnās pļavasAfganistānaKarakoramas–Rietumtibetas plato alpīnā stepeAfganistāna, Ķīna, Indija, PakistānaHangaja kalnu alpīnās pļavasMongolijaKopetdaga meži un mežastepeIrāna, TurkmenistānaKūhrūdas un Austrumirānas kalnu mežiIrānaVidusjūras Augstā Atlasa kadiķu stepeMarokaZiemeļtibetas plato–Kuņluņa kalnu alpīnais tuksnesisĶīnaHimalaju ziemeļrietumu alpīnie krūmāji un pļavasĶīna, Indija, PakistānaOrdosas plato stepeĶīnaPamira alpīnais tuksnesis un tundraAfganistāna, Ķīna, Kirgizstāna, TadžikistānaCjiļana kalnu subalpīnās pļavasĶīnaSajānu alpīnās pļavas un tundraMongolija, KrievijaTibetas dienvidaustrumu krūmāji un pļavasĶīnaSulaimana grēdas alpīnās pļavasAfganistāna, PakistānaTjanšana kalnu stepe un pļavasĶīna, Kazahstāna, KirgizstānaTibetas plato alpīnie krūmāji un pļavasĶīnaHimalaju rietumu alpīnie krūmāji un pļavasIndija, NepālaJarlundzanpo sausā stepeĶīna 
Palearktikas tundraArktikas tuksnesisKrievija, Svalbāra (Norvēģija)Bēringa tundraKrievijaCherskijas–Kolimas kalnu tundraKrievijaČukču pussalas tundraKrievijaKamčatkas kalnu tundra un meža tundraKrievijaKolas pussalas tundraNorvēģija, KrievijaZiemeļaustrumu Sibīrijas piekrastes tundraKrievijaZiemeļrietumu Krievijas–Novajazemļas tundraKrievijaJaunsibīrijas salu arktiskais tuksnesisKrievijaSkandināvijas kalnu bērzu meži un pļavasSomija, Norvēģija, ZviedrijaTaimiras–Vidussibīrijas tundraKrievijaTrans-Baikal Bald Mountain tundraKrievijaVrangela salas arktiskais tuksnesisKrievijaJamalagidanskajas tundraKrievija
Palearctikas Vidusjūras meži un krūmājiEgejas jūras un Rietumturcijas sklerofilu un jauktie mežiGrieķija, Ziemeļmaķedonija, TurcijaAnatolijas skujkoku un lapkoku jauktie mežiTurcijaKanāriju salu sausie mežiSpānijaKorsikas kalnu platlapju un jauktie mežiFrancijaKrētas Vidusjūras mežiGrieķijaKipras Vidusjūras mežiKipraVidusjūras austrumu skujkoku–sklerofilu–platlapju mežiIzraēla, Jordānija, Libāna, Sīrija, TurcijaIbērijas skujkoku mežiSpānijaIbērijas sklerofilu un jauktie mežiPortugāle, SpānijaIlīrijas lapkoku mežiAlbānija, Bosnija un Hercegovina, Horvātija, Grieķija, Itālija, SlovēnijaItālijas sklerofilu un jauktie mežiFrancija, ItālijaVidusjūras akāciju—argāniju sausie meži un sukulentu biezokņiMaroka, Kanāriju salas (Spānija)Vidusjūras sausie meži un stepesAlžīrija, Ēģipte, Lībija, Maroka, TunisijaVidusjūras mežiAlžīrija, Lībija, Maroka, TunisijaSpānijas un Dienvidfrancijas Vidusjūras mežiFrancija, Monako, SpānijaZiemeļrietumu Ibērijas kalnu mežiPortugāle, SpānijaPinda kalnu jauktie mežiAlbānija, Grieķija, ZiemeļmaķedonijaDienvidapenīnu jauktie kalnu mežiItālijaIbērijas dienvidaustrumu krūmāji un mežiSpānijaDienvidu Anatolijas kalnu skujkoku un lapkoku mežiIzraēla, Jordānija, Libāna, Sīrija, TurcijaIbērijas dienvidrietumu Vidusjūras sklerofilu un jauktie mežiPortugāle, SpānijaTirēnu un Adrijas jūras sklerofilu un jauktie mežiHorvātija, Francija, Itālija, Malta
Palearktikas tuksneši un kseriskie krūmājiAfganistānas kalnu pustuksnešiAfganistānaAlašaņas plato pustuksnesisĶīna, MongolijaArābijas tuksnesisĒģipte, Izraēla, Irāka, Jordānija, Kuveita, Palestīna, Saūda Arābija, JemenaAtlantijas okeāna piekrastes tuksnesisMauritānija, RietumsahāraAzerbaidžānas krūmu tuksneši un stepeAzerbaidžāna, Gruzija, IrānaBadgīzas un Karabilas pustuksnesisAfganistāna, Irāna, Tadžikistāna, Turkmenistāna, UzbekistānaBeludžistānas kseriskie mežiAfganistāna, PakistānaKaspijas zemienes tuksnesisIrāna, Kazahstāna, Krievija, TurkmenistānaCentrālās Afganistānas kalnu kseriskie mežiAfganistānaVidusāzijas ziemeļu tuksnesisKazahstāna, UzbekistānaVidusāzijas upmalu mežiKazahstāna, Turkmenistāna, UzbekistānaVidusāzijas dienvidu tuksnesisKazahstāna, Turkmenistāna, UzbekistānaViduspersijas tuksneša baseinsAfganistāna, IrānaAustrumgobi tuksneša stepeĶīna, MongolijaGobi ezeru ielejas tuksneša stepeMongolijaLielo ezeru baseina tuksneša stepeMongolija, KrievijaDžungārijas baseina pustuksnesisĶīna, MongolijaKazahstānas tuksnesisKazahstānaKopetdaga pustuksnesisIrāna, TurkmenistānaMezopotāmijas krūmāju tuksnesisIrāka, Irāna, Izraēla, Jordānija, SīrijaZiemeļsahāras stepe un mežiAlžīrija, Ēģipte, Lībija, Mauritānija, Maroka, Tunisija, RietumsahāraParopamisusas kseriskie mežiAfganistānaPersijas līča tuksnesis un pustuksnesisBahreina, Kuveita, Omāna, Katara, Saūda Arābija, Apvienotie Arābu EmirātiCaidamas baseina pustuksnesisĶīnaSarkanās jūras piekrastes tuksnesisĒģipte, SudānaSarkanās jūras Nubo–Sindas tropiskais tuksnesis un pustuksnesisĒģipte, Jordānija, Omāna, Saūda Arābija, JemenaRegistānas–Pakistānas ziemeļu smilšu tuksnesisAfganistāna, Irāna, PakistānaSahāras tuksnesisAlžīrija, Čada, Ēģipte, Lībija, Mali, Nigēra, Sudāna, RietumsahāraDienvidirānas Nubo–Sindas tuksnesis un pustuksnesisIrāna, Irāka, PakistānaDienvidsahāras stepe un mežiAlžīrija, Čada, Mali, Mauritānija, Nigēra, SudānaTaklamakanas tuksnesisĶīnaTibesti–Džebeluveinata kalnu joslas mežiČada, Ēģipte, Lībija, SudānaRietumsahāras kalnu kseriskie mežiAlžīrija, Mali, Mauritānija, Nigēra

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Ekoreģionu karte

Kategorija:Bioģeogrāfiskie apgabali