Ilmārs Reinholds Drēziņš

Ilmārs Reinholds Drēziņš (dzimis , miris )Barkāns, Elmārs Visjaunākie un visvecākie: 73 gadi — tik liela ir jaunākā un vecākā deputāta kandidāta vecuma starpība, «Jauns.lv», 2021. gada 21. maijs bija ilggadējs būvniecības nozares eksperts, carnikavietis, Atzinības krusta kavalieris.2020. gada 9. novembra Valsts Prezidenta Egila Levita un Ordeņu kapitula paziņojums Nr. 11 «Latvijas Vēstnesis», Nr. 219, 2020, 11. novembris Līdz pat mūža beigām strādāja valsts pārvaldē, deviņdesmit trešajā dzīves gadā bija vecākais strādājošais būvinženieris Latvijā.Sertificētie būvinženieri un būvtehniķi (nereglamentētās sfēras), skatīts 2021. gada 29. augustāRīgas valstspilsētas domes Mājokļu un vides departamenta galvenais speciālists, skatīts 2022. gada 7. jūnijā

 Dzīvesgājums 
Dzimis 1930. gadā Nordeķu muižas Kreišmaņu namā Rīgā.
Mācījās 1938. gadā jaunatvērtajā Galvas pilsētas Rīgas Latvijas armijas komandiera un armijas štāba Rīgas Viestura 48. pamatskolā, okupācijas laikā izveidoja Latvijas Nacionālo zēnu pulciņu.Centrālās vēlēšanu komisijas informācija. Pašvaldību vēlēšanas 2021 — Deputātu kandidātu alfabētiskais saraksts Pēc Otrā pasaules kara beigām absolvēja mācības Rīgas industriālā politehnikuma būvniecības nodaļā, 16 gadu vecumā sācis praksi un darba gaitas kā būvniecības inženieris. Gleznotāja Jūlija Viļumaiņa skolnieks. LPSR kultūras ministrs Vladimirs Kaupužs liedzis Drēziņam studijas Mākslas akadēmijā«93 gadu vecumā mūžībā devies vecākais valsts pārvaldes darbinieks Ilmārs Reinholds Drēziņš», TVNET, 2022. gada 13. decembrī, 16:51. Pēc kara dzīvoja arī Carnikavā.

Strādājis būvniecības plānošanā, vadot Rīgas darbaļaužu deputātu padomes izpildu komitejas Dzīvokļu pārvaldes projektu—tāmju grupu«93 gadu vecumā mūžībā devies vecākais valsts pārvaldes darbinieks Ilmārs Reinholds Drēziņš», TVNET, 2022. gada 13. decembrī, 16:51, projektēšanas institūtā «Remontprojekts», Komunālās saimniecības projektēšanas institūtā «Komunālprojekts», Latvijas pilsētu celtniecības projektēšanas institūtā, akciju sabiedrībā "Pilsētprojekts". Atmodas kustības laikā iestājās Latvijas Nacionālās neatkarības kustībā.

Pēc neatkarības atjaunošanas strādājis no LPSR Kultūras ministrijas Kultūras pieminekļu restaurācijas projektēšanas kantora izveidotajā SIA «AIG» jeb Arhitektoniskās izpētes grupa, Valsts nekustamo īpašumu aģentūrā, kas šobrīd ir valsts akciju sabiedrība «Valsts nekustamie īpašumi», projektēšanas kompānijā «Attīstības projekts», daudzām citām personām, kā privātām, tā arī publiskām un konfesionālām, piemēram, Evanģēliski luteriskās baznīcas Konsistorijas būvfirmā «Arka»«93 gadu vecumā mūžībā devies vecākais valsts pārvaldes darbinieks Ilmārs Reinholds Drēziņš», TVNET, 2022. gada 13. decembrī, 16:51.

Bija Latvijas Būvinženieru savienības biedrs, nodibināja Būvinženieru savienības bezpeļņas organizāciju «Būvzinis». Drēziņa «Būvniecības tāmju normatīvi» iekļauti Būvniecības koledžas un Rīgas Tehniskās universitātes programmu metodoloģijā.Rīgas Tehniskās universitāte studiju kurss «Būvdarbu izmaksu tāmēšana» Bija Rīgas domes Mājokļu un vides departamenta galvenais speciālists. Kopš 2013. gada no jauna sertificēts būvprojektu ekonomikas, apjomu un tāmju ekspertsBūvniecības speciālistu katalogs, 2013. gada 22. maijā LBS sertifikāts Nr. 2727..

 Sabiedriskā darbība 
Drēziņa konstituconālo tiesību aktīvisms izpelnījās starptautisku ievērību, piemēram, Oksfordas Universitātē «Oxford Reports on International Law»,Drēziņš and ors v Parliament of Latvia and Cabinet of Ministers (intervening), Request for constitutional review, Case no 2009-43-01, ILDC 2144 (LV 2009), Latvian Herald, no 201 (4187), 21st December 2009, Latvia Eiropas Cilvēktiesību tiesas «Caselaw Update», Venēcijas Universitātes monogrāfijā «Stabilità e crescita: l’UnioneEuropea tra sceltecostituzionali economiche esociali». Drēziņš piedāvāja tipveida tiesību aizsardzību Satversmes tiesā strādājošajiem valsts vecuma pensijas saņēmējiem, organizējot vairākus tūkstošus vienotā konstitucionālo tiesību aizsardzības kustībā.«Pensiju lietā» prasa saukt pie atbildības Tieslietu un Finanšu ministriju valsts sekretārus, 2009 Iestājās par mirušo cieņas aizsardzību ar nacionāla līmeņa Kapu likuma pieņemšanu un atbilstošās jomas normatīva regulējuma uzlabošanu.

2021. gada 5. jūnija Latvijas pašvaldību vēlēšanās Drēziņš kandidēja Ādažu novadā, bija visvecākais deputāta amata kandidāts Latvijā; turklāt tolaik vēl strādāja kā Rīgas domes Mājokļu un vides departamenta galvenais speciālists-būvinženieris; Drēziņš kandidēja no partijas «Vienotība», viņa debatētie jautājumi klimatneitralitāte, atjaunojamā enerģija, enerģētiski neitrāli mājokļi, atkritumu šķirošana, bezatlikumu saimniecība, bezpilota sabiedriskais transports. 2021. gadā ievēlēts par partijas «Vienotība» Ādažu novada un Carnikavas nodaļas valdes priekšsēdētāju un vadītāju. Drēziņš no 2021. gada 5. maija bija Drēziņu biedrības vadītājs, bet no 2022. gada 31. janvāra arī Carnikavas aizsardzības un attīstības biedrības valdes priekšsēdētājs. 14. Saeimas vēlēšanās Drēziņš bija vecākais un vienīgais kandidāts, kurš bija dzimis vēl pirms Ulmaņa apvērsuma, demokrātiskās Latvijas Republikas periodā, 3. Saeimas laikāCentrālā Vēlēšanu komisija, 14. Saeimas vēlēšanu kandidāti. 2022. gadā Drēziņš aktīvi iestājas pret PSRS okupācijas mantojumu publiskajā telpā, apkopojot vietvārdu datus un pieprasot dažādām Latvijas pašvaldībām pārdēvēt ielas, kuras okupācijas vara nodēvēja «padomju varoņu» godināšanai, tajā skaitā panāca, ka Rīgas Arhitektūras un pilsētvides dizaina pārvaldes komisija konceptuāli atbalstīja un Rīgas dome 2022. gada 14. decembrī pieņēma lēmumu, lai ielu Rīgā iegūtu ilglaicīgākais demokrātiski ieceltais starpkaru Latvijas Republikas ministru prezidents Hugo CelmiņšBarkāns, Elmārs. Vēsturiskais analfabētisms. «Kas jauns», 2022, 12. maijs.

 Ģimene 
Ilmāra Reinholda Drēziņa tēvs bija Latvijas armijas Autotanku pulka karavīrs Jānis Augusts Drēziņš, vectēvs — Satiksmes ministrijas Jūrniecības departamenta Hidrogrāfiskās nodaļas Daugavas grīvas un Rīgas ostas bāku uzraugs no 1918. gada līdz 1944. gadam Jānis Drēziņš. Drēziņa krusttēvs bija viņa tēva brālēns, tālbraucējs kapteinis Mārtiņš Felikss Bruno Drēziņš (1912—1991), «Kangara» boļševiku torpēdas pārdzīvotājs, 1944. gada tiltu spridzinātāju kapteinis, «Vētras» aizvedējs ne vāciešiem uz Dancigu, bet uz Dāniju, kapteinis latviešu bēgļiem uz Kanādu, piesakoties rēderam Fricim Graudam, stūrmanis leģendārā «Ķeguma» pēdējā braucienā.

 Sports 
Bijis futbolists Jaunekļu kristīgās apvienības «YMCA» stadionā Ķieģeļu ielā 1a un hokejists sporta biedrības «Union» klubā Strēlnieku dārzā (bijušās LKP CK ēkas vietā); jaunatnes futbola komanda ar Drēziņu vārtos bija okupētās Latvijas čempioni. Sporta skolu pārstāvotFiziskā kultūra un sports, «Cīņa», Nr. 183, 1946, 7. augusts, 6. lpp. spēlējis Latvijas jaunatnes izlasē.Fiziskā kultūra un sports, «Cīņa», Nr. 181, 1946, 4. augusts, 6. lpp. Pēc dalības 1947. gadā PSRS kausā pusfinālā futbola meistarsacīkstēs beidzis sporta gaitas.

 Apbalvojumi 
Saņēmis Latvijas Būvinženieru savienības apbalvojumu «par valstiski nozīmīgu mūža ieguldījumu būvniecības nozares attīstībā», medaļu, būvinženiera zelta nozīmi par mūža ieguldījumu būvniecībā. 2020. gada 9. novembrī Valsts Prezidents Egils Levits un Ordeņu kapituls nolēma Ilmāru Reinholdu Drēziņu par ilggadīgo darbu būvniecības dienestā (tāpat kā pirms 81 gada Kārlis Ulmanis viņa vectēvu Jāni DrēziņuJaunākās Ziņas, Nr. 262, 1939. gada 17. novembrī, 8. lpp.) apbalvot ar ar Atzinības krustu un iecelt par Atzinības krusta kavalieri. Norādot «pašaizliedzīgo mūža darbu un ieguldījumu būvniecības nozares un pašvaldības darbā» Drēziņa investitūru Valsts prezidents veica 2021. gada 19. augustā Rīgas pilī.Valsts prezidents 19. augustā Rīgas pilī pasniedz augstākos Latvijas valsts apbalvojumus 97 izcilām personībām, 2021. gada 19. augustā

 Atsauces 

Kategorija:Latvijas cilvēki
Kategorija:Rīgā dzimušie
Kategorija:Atzinības krusta kavalieri
Kategorija:Carnikavas pagasta cilvēki
Kategorija:Svētā Erceņģeļa Miķeļa kapos apbedītie