Papile

Papile (, žemaišu: Papėlė) ir Lietuvas mazpilsēta jeb miests Šauļu apriņķa Akmenes rajonā, seņūnijas un seņūnaitijas centrs. Tā atrodas Ventas reģionālajā parkā pie Ventas ap 25 kilometrus uz dienvidiem no Latvijas robežas, 9 km uz DA no Ventas pilsētas un 25 km uz DR no rajona centra Naujoji Akmenes. Saskaņā ar 2011. gada tautas skaitīšanu tajā dzīvoja 1007 cilvēki. Miestā ir Sv. Jāzepa katoļu baznīca (uzcelta 1887. gadā), ģimnāzija, bērnudārzs, bibliotēka, pasts, kultūras centrs, kā arī vēsturnieka un rakstnieka Simona Daukanta muzejs un bronzas piemineklis.

 Vēsture 

Papile pirmo reizi pieminēta 1339. gadā, kad to un apkaimi izpostīja Livonijas ordenis. Ir arī uzskats, ka tā tikusi pieminēta 1253. gadā,Visuotinė lietuvių enciklopedija: Papilė taču tālaika kuršu Cekļa zemē minētās Pilenes saistība ar Papili ir apšaubāma.Rita Regina Trimonienė. Papilės istorija nuo XIII iki XVI amžiaus. „Lietuvos valsčių“ monografija „Papilė“ I dalis, Vilnius, Versmė, 2004, p. 174–190. Straipsnis interneto svetainėje www.llt.lt Pēc žemaišu kristīšanas tā piederēja Medininku (Varņu) bīskapiem. 1493. gadā Papilē tikusi uzcelta pirmā baznīca.

No 1600. gada Papile tiek minēta kā miests. 1637. gadā tur uzcelta draudzes skola. 1702. gadā miests saņēma tirdzniecības tiesību privilēģiju. Par aktīvu dalību 1863. gada sacelšanās laikā, kurā netālu no pilsētas Dluska vadītie partizāni sakāva Krievijas armijas daļu, daži pilsētnieki tika represēti. 1871.—1873. gadā tika uzbūvēts Liepājas—Romnu dzelzceļš, mazpilsēta sāka straujāk augt, lai gan no 1988. līdz 1903. pārdzīvoja trīs ugunsgrēkus un vēlāk dega arī abu pasaules karu laikā. 1880. gadā Papilē tika izveidota pasta nodaļa.

1941. gada jūlijā lietuviešu policijas provāciskie kolaboracionisti gestapo vadībā noslepkavoja 55 pilsētas iedzīvotājus — propadomiskos kolaboracionistus un ebrejus.Mass murder of Jewish men from Papile Savukārt, padomju vara 1940. gados izsūtīja vai arestēja 41 miesta iedzīvotāju.

Padomju laikā Papilē bija putnu ferma (no 1966. gada) un S. Daukanta vārdā nosaukta kolhoza centrs.

 Iedzīvotāji 

 1833  1868Географическо-статистический словарь Российской империи, Vol. 4 (Павастерортъ - Сятра-Касы). СПб, 1868, 186 p   1898Попеляны . Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона , Т. 24А (48): Полярные сияния - Прая. С.-Петербургъ, 1898, p. 545. 1923Lithuania: the first general population of Lithuania in 1923. census data . Kaunas: Ministry of Finance. Central Bureau of Statistics, 1925.  1959Papilė. Mažoji lietuviškoji tarybinė enciklopedija, T. 2 (K–P). Vilnius, Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1968, 760 psl.  1970Lietuvos TSR kaimo gyvenamosios vietovės 1959 ir 1970 metais (Visasąjunginių gyventojų surašymų duomenys). Vilnius: Centrinė statistikos valdyba prie Lietuvos TSR Ministrų tarybos, 1974.  1979Lietuvos TSR kaimo gyvenamosios vietovės (1979 metų Visasąjunginio gyventojų surašymo duomenys). Vilnius: Lietuvos TSR Centrinė statistikos valdyba, 1982.]  1989Kaimo gyvenamosios vietovės (1989 metų Visuotinio gyventojų surašymo duomenys). Vilnius: Lietuvos Respublikos Statistikos departamentas, 1993.  2001Šiaulių apskrities gyvenamosios vietovės ir jų gyventojai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2003  2011Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2011 metų gyventojų ir būstų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2013. 198  247  2060  1432  1167  1079  1332  1435  1449  1007

 Ievērojami cilvēki 
 Simons Daukants (1793–1864) — vēsturnieks un rakstnieks, pēdējos dzīves gadus nodzīvojis un apglabāts Papilē.
 Emma Goldmane (1869–1940) — anarhisma ideoloģe, bērnībā dzīvojusi Papilē.
 Ārons Dovids Buraks (1892–1960) — rabīns un rakstnieks

 Ģeogrāfija 

Papilē ir divi pilskalni, pirmais — Papiles pilskalns upes kreisajā krastā, pie kura aug aizsargājams koks — daudzstumbru liepa, otrs, ko sauc par Pašalpas kalnu — pilsētas dienvidaustrumos. Venta tek gar miesta dienvidu malu, izveidojot cilpu, pilsēta atrodas upes labajā krastā (otrā krastā — Daubišķu ciemats). Caur Papili iet Liepājas—Romnu dzelzceļš un autoceļš KK155 Kuršēni—Mažeiķi.

Papilē ir ģeoloģiskais rezervāts — Papiles atsegums, kur 2 km garā Ventas ielejas posmā paveras vairāki juras perioda veidojumi ar bagātīgām tā laika faunas atliekām. Šo atsegumu pētījuši daudzi zinātnieki, tostarp Česlovas Hmeļevskis, Ādolfs Damušis, Eduards Eihvalds (pirmais, kurš šo atsegumu pētīja 1830. gadā), Alfrēds Karls Jenčs un rakstnieks Dionizs Poška ap 1863. gadu. Pie tā uzsliets skatu tornis.

 Galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Akmenes rajona oficiālā vietne 

Kategorija:Lietuvas miesti