Ebstorfas karte

Ebstorfas pasaules karte (), līdztekus Herefordas kartei, ir viena no viduslaikos tapušajām pasaules kartēm (), kas koncentriskā veidā attēlo 13. gadsimta beigās eiropiešiem zināmo pasauli. Pasaules centrā atrodas Jeruzaleme, augšā Dienvidāzija, pa labi Āfrika, apakšā Eiropa, pa kreisi Centrālāzija. Domājams, ka karti savam misijas darbam Ziemeļu krusta karu laikā izveidojuši Premonstriešu ordeņa mūki, tajā attēlota arī Rīga, Livonija un Kurzeme.

 Apraksts 
No 30 pergamenta gabaliem sašūtās kartes diametrs bija 3,57 metrus liels. Tas glabājās senajā Ebstorfas klosterī netālu no Hamburgas un satur vairāk nekā 2300 attēlu un aprakstu latīņu valodā.
Kartes oriģināls sadega Otrā pasaules kara laikā 1943. gadā, bet karte tika rekonstruēta pēc fotogrāfijām un faksimiliem 1953. gadā. Mūsdienās karte ir pieejama digitalizētā formā.H. Kugler (Hrsg.), Die Ebstorfer Weltkarte Bd. II (Berlin 2007) 12.

Kartes autori vairāk uzmanības pievērsuši vietu aprakstiem, nevis ģeogrāfiskām proporcijām. Augšpusē attēlota Vecajā derībā aprakstītā  paradīze, Noasa šķirsts un Bābeles tornis. Ietverti arī apraksti par amazonēm un citi sengrieķu mitoloģijas stāsti.

 Vēsture 
Ebstorfas klosteris dibināts Ziemeļu krusta karu laikā 1160. gadā kā Svētā Maurīcija vārdā nosaukts Premonstriešu mūku ordeņa, vēl kā Benediktiešu ordeņa klosteris. 1228. gadā pāvests Gregorijs IX atļāva Zemgales bīskapam Lambertam no Solrē izraudzīt savam misijas darbam vienu domkungu un vienu laicīgo brāli no katra premonstriešu ordeņa konventa vācu zemēs. 1229. gadā Magdeburgas domkungs, premonstriešu ordeņa loceklis Nikolajs fon Nauens tika ievēlēts par Rīgas bīskapu.

Peļu apgrauzto karti 1830. gadā atrada klostera noliktavā, neilgi pēc kartes atklāšanas neskaidru iemeslu dēļ kartes augšpusē tika izgriezts apmēram 50 × 60 cm liels pergamenta gabals, kas attēloja daļu no Indijas.

 Literatūra 
 Die Ebstorfer Weltkarte. Kommentierte Neuausgabe in zwei Bänden. Herausgegeben von Hartmut Kugler unter Mitarbeit von Sonja Glauch und Antje Willing. Digitale Bildbearbeitung Thomas Zapf. Bd. 1: Atlas (175 S.). Bd. 2: Untersuchungen und Kommentar. Akademie Verlag, Berlin 2007
 Brigitte Englisch. Ordo orbis terrae. Die Weltsicht in den Mappae mundi des frühen und hohen Mittelalters (= Vorstellungswelten des Mittelalters 3, hg. v. Hans-Werner Goetz, Wilfried Hartmann u. a.), Berlin 2002
 Jürgen Wilke. Die Ebstorfer Weltkarte (Veröffentlichungen des Instituts für Historische Landesforschung der Universität Göttingen 39). Text- und Tafelband, Bielefeld 2001, ISBN 3-89534-335-8. 
 Armin Wolf. Ebstorfer Weltkarte. In: Lexikon des Mittelalters (LexMA). Band 3, Artemis & Winkler, München/Zürich 1986, ISBN 3-7608-8903-4, Sp. 1534 f.
 Joachim G. Leithäuser. Mappae Mundi – Die Geistige Eroberung der Welt (mit 18 Farbtafeln, 73 Kunstdrucktafeln und 40 Abbildungen im Text), Berlin 1958.
 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Ebstorfer Weltkarte (Leuphana Universität Lüneburg) 
 Ebstorfer Weltkarte im Denkmalatlas Niedersachsen
 Eine Kopie der Ebstorfer Weltkarte auf der Plassenburg ob Kulmbach (Landschaftsmuseum Obermain)
 Von Monstern und Mirabilien. Das mittelalterliche Weltbild in Literatur und Kartographie, Simone Hacke auf literaturkritik.de.


Kategorija:Kartes