Daviņu Lielais akmens

Daviņu Lielais akmens ir dižakmens, kas atrodas Valmieras novada Bērzaines pagastā uz austrumiem no Vākšēniem, Kauliņupītes labajā krastā.
Daviņu Lielo akmeni 1925. gadā atklāja Latvijas pieminekļu valdes darbinieks Arturs Štāls. Šādi akmeņi ir Ziemeļeiropai raksturīga kulta vieta, bet tas ir pirmais Latvijā atklātais šāda veida akmens. 1980. gadā akmeni apsekoja Juris Urtāns, bet 2008. gadā Latvijas petroglifu centra dalībnieki.

 Raksturojums 
Akmens ir 4,00 metrus garš, 2,80 metrus plats un 1,40 metrus augsts akmens, kuram virspusē izveidoti 35 noapaļoti dobumiņi līdz 15 centimetriem diametrā un līdz 7 centimetriem dziļumā. Tiek uzskatīts, ka pie šādiem akmeņiem vismaz no 1. gadu tūkstoša p.m.ē. notika mirušo un auglības kulta rituāli (pēc citām versijām iedobumi ir ziedojumu ievietošanai, astronomiskiem novērojumiem, kā mūzikas instruments vai akmens pulvera iegūšanai). 
Konstatēts, ka iedobumiņi sākumā izsisti ar akmeni, vēlāk izslīpēti. Daži iedobumiņi lielāki, rūpīgi izslīpēti, citi gandrīz nemanāmi, tā attēls ievietots 1985. gadā Leidenē izdotajā H. Biezā grāmatā «Baltu ikonogrāfija».

 Nostāsti 
Ar akmeni saistītas vairākas teikas un nostāsti. Pec vienas teikas vecas meitas rakušas Viteķes upīti un uz šī akmens ēdušas pusdienas. Kurš saimnieks labāk devis ēst, tam upīte tā pievirzījusies, lai labākas robežas iznāk. Līdz mūsdienām dzīvi nostāsti, ka uz akmens pusdienojis zviedru karalis. Iedobumiņi palikuši no viņa ēdiena bļodām. Stāstīts arī, ka vecos laikos pēc ražas novākšanas iedobumiņos bēruši graudus. Cik iedobumiņu bijis, tik arī dieviņu.Pēdakmeņi, robežakmeņi, muldakmeņi. Juris Urtāns. Avots, 1990. — 88 lpp.

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Daviņu Lielais akmens

Kategorija:Senās kulta vietas Latvijā
Kategorija:Latvijas dižakmeņi
Kategorija:Bērzaines pagasts
Kategorija:Arheoloģiskie pieminekļi Latvijā