Astra Skrābane

Astra Skrābane (dzimusi 1953. gada 11. martā Durbē) ir latviešu valodniece, atdzejotāja, filoloģijas zinātņu doktore, franču valodas un literatūras, kā arī starpkultūru komunikācijas eksperte, tulkotāja un pasniedzēja.

 Dzīvesgājums 
Dzimusi agronoma un farmaceites ģimenē, beigusi Rīgas 5. vidusskolu. No 1971. līdz 1976. gadam studējusi Latvijas Valsts universitātes (LVU) Svešvalodu fakultātē un no 1981. līdz 1984. gadam Lomonosova Maskavas Valsts universitātes aspirantūrā. No 1987. gada strādājusi LU Svešvalodu fakultātē, 1989. gadā kļuvusi par Romāņu valodas katedras docenti. Doktores disertāciju “Jānis Sudrabkalns un franču literatūra” aizstāvējusi 1991. gadā. Vadījusi Latvijas Franču aliansi (1991–1997), kā arī ir Francijas Akadēmiskā Palmas Zara ordeņa kavaliere. Publicējusi dažādus rakstus par franču autoriem periodikā, pētījusi literatūras sakarus un atdzejojusi un tulkojusi vairākus literāros darbus no franču valodas latviešu valodā. 

Kopš 1998. gada ir Ventspils Augstskolas Tulkošanas studiju fakultātes asociētā profesore un vadošā pētniece starpkultūru komunikācijā, kā arī īpaši nodarbojas ar franču un latviešu literatūras sakariem. Laika gaitā piedalījusies vairākos Ventspils Augstskolas, kā arī plašāka mēroga projektos un pasākumos, piemēram, dzejas biennālē Ljēžā, kur 2012. gadā pārstāvējusi Latviju starp vairāk nekā trīssimt dzejniekiem, atdzejotājiem un tulkotājiem no vairāk nekā piecdesmit valstīm un Starptautiskajā Kanādas studiju konferencē (2013) Tartu Universitātē ar referātu "Atcerēties neredzēto. D. Zālītis "Starp Baltijas mūriem", kā arī starptautiskajā simpozijā "M. Māterlinka daiļrade un tās ietekme uz kultūrtelpu" un Daugavpils Universitātes I Starptautiskajā komparatīvistikas kongresā "Cilvēks valodā, literatūrā, kultūrā" un citur.

 Publikācijas 
 Skrābane, A. La Lettonie de Rose-Marie Francois. – Rose-Marie François: des mots et des langues: Liège: Université de Liège, 2012, p. 13–19.
 Skrābane, A. Gastronomija franču literatūrā un ar to saistītās tulkošanas problēmas. In: Francijas garša. Gastronomija un kultūra. Bilingvāls zinātnisku rakstu krājums. Zinātne, 2019, 177.–202.lpp.
 Chalvin Antoine et autres. Histoire de la traduction littéraire en Europe médiane des origines à 1989. Presses universitaires de Rennes, 2019 (kopdarbs)
 Skrābane, A. Dziesma par Rolandu. Priekšvārds izdevumam latviešu un franču valodā. Rīga: ALI S, 2010
 Skrābane, A. To translate Aspazija…? Identity and Translation of Poetry. In: I.Hostova,M. Cronin, L. Kolomiyets,B. ,Olejárová. (ed.) Identity and Translation Trouble. Cambridge Scholars. Publishing, 2017. p.133–147
 Dilāns, G., Skrābane, A. Aspazijas un Raiņa poētisko vārdformu analīze autoru dzejas korpusos. Maija Burima (red.), MONOGRĀFIJA (AUTORU KOLEKTĪVS) Aspazija – Rainis. Dzīvā dzīve, 54–71. Rīga: Zinātne, 2017.
 Skrābane, A. Traduction de la litérature française en Lettonie au fil du temps. In : Daniel Vojtek (ed.). La culture française a-t-elle encore une influence dans le monde d’aujourd’hui ? Prešov, 2017, p. 164–75
 Skrabane, A. 2010-2012 "Histoire de la traduction en Europe médiane".– INALCO (Paris, France):
 Skrābane, A.: Savējie un svešie. Identitātes meklējumi Žana Pola Kofmana darbos “Kurzeme” un “Augšup pa Marnu”. Cilvēks literatūrā un kultūrā. Komparatīvistikas almanahs. Daugavpils: DU Akadēmiskais apgāds “Saule”, 2015, 253.–264. lpp.
 Skrābane, A. Imants un Rimants Ziedoņi "Leišmalīte" un Žans-Pols Kofmans "Kurzeme". Kopīgais un atšķirīgais. Humanitāro un mākslas zinātņu fakultāte. Kurzemes Humanitārais institūts. LU literatūras, folkloras un mākslas institūts. Aktuālas problēmas literatūras zinātnē. Rakstu krājums 19. Liepāja, LiePA, 2014, 191.–195. lpp.
 Skrābane, A. Kurzeme mūsdienu franču literatūrā. – Ventspils paralēle I-IV, Ventspils Augstskola, 2014, 149.–157. lpp.
 Skrābane, A. Edvards Vulfs et Maurice Maeterlinck: du pastiche à la parodie. Sast. Valke, Simona Sofija Morisa Māterlinka ideju transfērs. Rīga: Zinātne, 2014, 107.–125.lpp.

 Autortiesības 
 Marijas Naumovas dziesmu teksti latviešu valodā,
 Raimonda Paula un Nika Matvejeva dziesmu teksti franču valodā

 Tulkojumi 
 No franču valodas latviešu valodā 
 Braz, Philippe, Duneton, Claude, Nys-Mazure, Colette. Fragments... Centre culturel français, Riga, 2007
 Fransuā Roze-Marija. Šūpoles pelnos. – Rīga: Daugava, 2011
 Froidigers, Alēns. Vecais filozofs. – SRTM gadagrāmata, 2010
 Froidigers A., Tobago. Dokumentāla radiopoēma. – Sirds ir jūras vārti. SRTM, Mansards, 2011
 Hodža, Sumja Ammāra. Fragmenti personīgā dienasgrāmatā. –  SRTM gadagrāmata 2010
 Kofmans Žans Pols. Kurzeme… francūža acīm. Rīga: Zvaigzne ABC, 2011
 Literatūras vēstures hrestomātija. Rīga: Jāņa Rozes apgāds,  2013
 Makins Andrejs. Sieviete, kura gaidīja. Rīga: Jumava, 2015
 Mākslas enciklopēdija. Rīga: Jumava, 2012
 Piketi, Tomass. Kapitāls 21. gadsimtā. 9.–12. nodaļa. Lauku bibliotēku atbalsta biedrība, 2015
 Puertolā, Romēns. Neparastais ceļojums, kurā faķīrs iestrēga IKEA skapī. Rīga: Zvaigzne ABC, 2015
 Raspajs Žans. Svēto nometne. Rīga: Domas spēks, 2016
 Sads, Marķīzs de. Justīne jeb Tikumības nedienas. – Rīga: Jumava, 1998
 Simenons, Žoržs. Manu draugu trīs noziegumi. – Rīga: Tapals, 1998
 Tomsone, Daniela. Sieva mīļākajam. Rīga: Vaga, 1997
 Vesthofs, Denī. Esi sveicināta, Sagāna. Rīga: Jumava, 2015
 Puertolā, Romēns. Meitenīte, kas norija mākoni Eifeļa torņa lielumā. Rīga: Zvaigzne ABC, 2017
 Sent-Ekziperī, Antuāns de, Mazais princis. Rīga: Zvaigzne ABC, 2018
 Lemetrs, Pjērs. Trīs dienas un viena dzīve. Rīga: Zvaigzne ABC, 2020

 Lugas 
 Reino-Furtons, Alēns. Amedeja kungs. – Valsts Liepājas teātris, 2003
 Rezā, Jasmīna. Māksla. – Teātris – studija "Mūris", Liepāja, 1999
 Šmits, Eriks Emanuels. Noslēpumainās variācijas, Valsts Liepājas teātris 2004
 Šmits, Eriks Emanuels. Mazie laulību noziegumi, Dailes teātris 2009

 No latviešu valodas franču valodā 
 Aspazija. In:Trois parfums de femmes, Femmes au-delà du silence. – Democratic books, 2011
 Čaks, Aleksandrs. Tikai tevi... Rīga: Jumava, 2001
 Eglītis, Andrejs. Dievs, tava zeme deg! (Mon Dieu, ta terre brule) – IDievs, tava zeme deg! Andrejs Eglītis, Lūcija Garūta, Rīgas kamerkoris Ave sol. Rīga: Valters un Rapa, 2007
 Ignats, Gundars. La derniere pluie. Pēdējais lietus – IEspace(s) Fictions européennes. CNES, 2008
 Langa, Liāna. De l’essence des droits – La constitution europeenne en vers, Cahier 1, passa porta, Bruxelles, 2008
 Zālīte, Māra. Viss reizē zied. Dzeju izlase latviešu un franču valodā. – Rīga: Jumava, 2011
 La littérature lettonne au XX siècle.  Klāva Elsberga, Māras Zālītes, Vizmas Belševicas, Ojāra Vācieša, Aleksandra Čaka atdzejojumi. Rīga: Nordik, 1997  (Tulkojumi franču valodā tapuši sadarbībā ar Rozi Mariju Fransuā (Rose-Marie François))

 Atsauces 

Kategorija:Latviešu valodnieki
Kategorija:Tulkošana
Kategorija:Literatūrzinātne