Uzpūstā saknene

Uzpūstā saknene (Rhizina undulata, agrāk Rhizina inflata) ir Latvijā bieža sakneņu dzimtas sēne, kuras augļķermeņi nav ieteicami pārtikā. Uzpūstā saknene ir mežsaimniecībai kaitīgs priežu sakņu parazīts.Sugu enciklopēdija "Latvijas Daba"

 Taksonomija 
Sēni pirmais 1774. gadā aprakstīja vācu biologs Jākobs Kristians Šēfers kā Elvela inflata.Schaeffer JC. (1774). Fungorum qui in Bavaria et Palatinatu circa Ratisbonam nascuntur Icones. 4. Regensburg. p. 102. Pašreizējo nosaukumu deva Eliass Magnuss Frīss 1815. gadā darbā Observationes Mycologicae.GSD Species Synonymy: Rhizina undulata Fr. Species Fungorum. CAB International.

Uzpūstā saknene ir sakneņu ģints pirmā aprakstītā un tipiskā suga. Īpašais epitets undulata nozīmē "viļņotā", zīmējoties uz cepurītes formu.

 Sēnes apraksts 
 Cepurīte: virspuses (himenofora) krāsa sākotnēji gaiša, taču gandrīz uzreiz satumst, sākot no vidus, tumši dzeltenbrūna vai sarkanbrūna līdz violetbrūnai un gandrīz melnai ar baltu vai dzeltenīgu, krasi norobežotu apmali, kura vecumā izzūd.Tylutki EE. (1979). Mushrooms of Idaho and the Pacific Northwest. Moscow, Idaho: University Press of Idaho. p. 96. ISBN 0-89301-062-6. Apakšpuse sākumā bālgana līdz dzeltenīgai, vēlāk  dzeltenbrūna un brūngana ar daudziem smalkiem (1—2 mm) bālganiem līdz dzeltenīgiem rizoīdiem, kas augļķermeni-apotēciju saista ar augsni. Forma sākumā puslodes veidā, vēlāk izpletusies un klājeniska, ar izliektu, neregulāri sakrunkotu, mitrumā lipīgu virsmu.Fitzpatrick HM. (1917). "The development of the ascocarp of Rhizina undulata Fr" (PDF). Botanical Gazette. 63 (4): 282–296. doi:10.1086/332025. JSTOR 2468962. Platums līdz 10 cm, augstums līdz 5 cm, biezums 2—5 mm. Mīkstums okera krāsā, trausls, sākumā vaskam līdzīgs, vēlāk ādains. Garša un smarža nav izteiktas.Hans E. Laux: Der neue Kosmos Pilzatlas. Kosmos, Stuttgart 2002, ISBN 978-3-440-07229-5, S. 288–289
 Kātiņš: nav. 
 Sporas: vārpstveidīgas, galos izstiepti nosmailinātas, gludas, ar vienu vai diviem eļļas pilieniem, 22—42/7—11 µm. 
 Parafīzes: pavedienveidīgas, platumā 3 μm, galotnē brūnas un paplašinās līdz 7—11 μm.
 Aski: cilindriski, 250—400x14—20 µm, katrā askā 8 sporas.Fungi.lv: Rhizina undulataSamuelson DA. (1978). "Asci of the Pezizales. 6. Apical apparatus of Morchella esculenta, Helvella crispa, and Rhizina undulata". Canadian Journal of Botany. 56 (24): 3069–82. doi:10.1139/b78-370.Canadian Forest Service-Rhizina root rotBiolib.cz: kořenitka nadmutá - Rhizina undulata Fr.

 Augšanas apstākļi 
Visā Ziemeļu puslodē bieži sastopama saprofīta un parazītiska sēne. Aug smilšainos gaišos priežu mežos, īpaši izdegumos un vecu ugunskuru vietās, skābās augsnēs (karstā laikā vai klimatā attīstās arī citās augsnēs).Jallaludin M. (1967). "Studies of Rhizina undulata. I. Mycelial growth and ascopspore germination". Transactions of the British Mycological Society. 50 (3): 449–459. doi:10.1016/s0007-1536(67)80014-7. Latvijas klimatā parasti no jūlija līdz oktobrim. Augļķermeņi reizēm saauguši kopā lielās grupās, tomēr biežāk sastopami grupās atstatus viens no otra.Latvijas.daba: Uzpūstā saknene (Rhizina undulata) . E. Vimba Tālo Austrumu autoru pētījumi rāda, ka uzpūstā saknene veido raganu apļus,Sato K, Yokozawa Y, Shoji T (1974). "Studies on Rhizina root rot causing group dying of pine trees". Bulletin of the Government Forest Experimental Station (in Japanese). 268: 13–48.Lee SY, Kim WK (1990). "Studies on Rhizina root rot disease of Pinus densiflora: physiological characteristics and pathogenicity of Rhizina undulata". Journal of the Korean Forestry Society. 79: 322–329. taču citos reģionos tas nav novērots;Gremmen J. (1961). "Afsterving van naaldhout door Rhizina undulata, in het bijzonder na takken – branden op kaalslagen" (A die-back of conifers caused by Rhizina undulata, particularly after slash burning). Nederlands Bosbouw Tijdschrift (in Dutch). 33 (1): 5–10. Ievazāta arī Dienvidāfrikā un Austrālijā.Roberts P, Evans S (2011). The Book of Fungi. Chicago, Illinois: University of Chicago Press. p. 585. ISBN 978-0-22-672117-0.GBIF atradņu karte

 Kaitējums mežsaimniecībā 
Sēnes micēlijs priežu briestaudzēs bieži cauraug to saknes, izraisot koka slimīgumu vai bojāeju.Meža enciklopēdija, E. Vimba, Apgāds "Zelta grauds", 2005Jallaludin M. (1967). "Studies of Rhizina undulata. II. Observations and experiments in East Anglian plantations" . Transactions of the British Mycological Society. 50 (3): 461–472. doi:10.1016/s0007-1536(67)80015-9.] Retāk sēne parazitē  arī uz citiem skujkokiem.Hartig R. (1894). Text-book of the Diseases of Trees. London, UK: Macmillan. pp. 123–129.] Parastais cietušo koku vecums ir no 15 līdz 60 gadiem;Murray JS, Young CW (1961). Group Dying of Conifers (Report). London, UK: Forestry Commission Forest Record. sēnes micēlija izplatīšanās apstājas 4—7 gadus pēc koka inficēšanas.Vasiliauskas AP. (1999). "Distribution of Heterobasidion annosum and Rhizina undulata in mountain pine (Pinus mugo) plantations on Kuronian spit". Mikologiya I Fitopatologiya. 33 (3): 276–279. Nodarāmo zaudējumu dēļ ir ieteikumi mežsaimniekiem skujkoku atjaunošanas audzes stādīt ne ātrāk kā 2 gadus pēc ugunsgrēka, jo sakneņu sporas aktivizē augsta temperatūra un tās augsnē parasti saglabājas divus gadus.

 Barības vērtība 
Par sēnes ēdamību ir pretrunīga informācija. Daļa avotu to dēvē par neēdamu,I.Dāniele, D.Meiere "Lielā Latvijas sēņu grāmata", Karšu izdevniecība Jāņa sēta, Rīgā, 2020, 505. lpp. daļa par ēdamu, bet bezgaršīgu, daļa par indīgu.«Грибы СССР», Мысль, Москва, 1980., 80. lpp.

 Līdzīgās sugas 
Līdzīgi izskatās dzīslainais kauslāčpurns (Disciotis venosa), taču tas atšķiras ar savu hlora smaržu.Š.Evansa, Dž.Kibijs, “Sēnes”, Zvaigzne ABC, 2004., 257. lpp. ISBN 9984-37-648-6. No augšas līdzīga ir arī vairoga bisīte (Discina ancilis), kurai apakšā rizoīdu vietā ir kātiņš.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Index Fungorum
 Mycobank

Kategorija:Asku sēnes
Kategorija:Neēdamās sēnes