Krāslavas novads

Krāslavas novads () ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienoti Krāslavas novads un Dagdas novads, kā arī trīs Aglonas novada pagasti. Robežojas rietumos ar Augšdaugavas novadu, ziemeļos ar Preiļu, Rēzeknes un Ludzas novadiem, kā arī austrumos un dienvidos ar Baltkrievijas Vitebskas apgabalu. Novada centrs atrodas Krāslavas pilsētā.

Novada teritorija pilnībā pārklājas ar pirms iepriekšējās administratīvi teritoriālās reformas pastāvējušā Krāslavas rajona teritoriju.

 Teritoriālais iedalījums 
Krāslavas novads iedalās 24 pagastos un 2 pilsētās: Andrupenes pagasts, Andzeļu pagasts, Asūnes pagasts, Aulejas pagasts, Bērziņu pagasts, Dagdas pagasts, Dagdas pilsēta, Ezernieku pagasts, Grāveru pagasts, Indras pagasts, Izvaltas pagasts, Kalniešu pagasts, Kaplavas pagasts, Kastuļinas pagasts, Kombuļu pagasts, Konstantinovas pagasts, Krāslavas pagasts, Krāslavas pilsēta, Ķepovas pagasts, Piedrujas pagasts, Robežnieku pagasts, Skaistas pagasts, Svariņu pagasts, Šķaunes pagasts, Šķeltovas pagasts un Ūdrīšu pagasts.

 Latgales vēsturiskajā zemē 
Latgalē ietilpst novada daļa Daugavas labajā krastā: Andrupenes pagasts, Andzeļu pagasts, Asūnes pagasts, Aulejas pagasts, Bērziņu pagasts, Dagdas pagasts, Dagdas pilsēta, Ezernieku pagasts, Grāveru pagasts, Indras pagasts, Izvaltas pagasts, Kalniešu pagasts, Kastuļinas pagasts, Kombuļu pagasts, Konstantinovas pagasts, Krāslavas pagasts, Krāslavas pilsēta (daļēji), Ķepovas pagasts, Piedrujas pagasts, Robežnieku pagasts, Skaistas pagasts, Svariņu pagasts, Šķaunes pagasts, Šķeltovas pagasts, Ūdrīšu pagasts 

 Sēlijas vēsturiskajā zemē 
Sēlijā ietilpst novada daļa Daugavas kreisajā krastā: Kaplavas pagasts, Krāslavas pilsēta (daļēji)

 Daba 
Novada lielākā daļa atrodas Latgales augstienes dienviddaļā (Karaļu kalns 272 m, Līpkolns 264 m), dienvidos Polockas zemiene. Augsnes — pārsvarā podzolētās un velēnu podzolētās. Meži 1982. gadā aizņēma ap 30% no teritorijas. Derīgie izrakteņi — grants (Tartaks), māls (Baltica), kūdra (Zamševas, Lielžogotovas, Reinieku, Trestišķu purvi).

Vidējā temperatūra: -7 ° C janvārī, +17,5 ° C jūlijā. Nokrišņu daudzums 600—650 mm gadā.

 Upes 
Viss novads ietilpst Daugavas baseinā. Lielākās upes: Daugava, Sarjanka, Dubna, Indrica, Asūnīca.

 Ūdenstilpes 
273 ezeri, kas lielāki par 1 ha. Lielākie: Sīvers 17,6 km², Eša ezers 10,6 km², Drīdzis 7,5 km².

 Vēsture 
Novada teritorija apdzīvota pirms 3. gadu tūkstoša p.m.ē. Neolītā 2. gadu tūkstotī p.m.ē tajā dzīvoja baltu ciltis. Ap 12. gadsimtu novads bija iekļauts latgaļu Jersikas valstī, cauri tam gāja svarīgais Daugavas ūdensceļš. 13. gadsimtā teritorija tika iekļauta Livonijas  Daugavpils komturejā. Pēc Livonijas sabrukuma 1560. gados nonāca Pārdaugavas hercogistē, vēlāk tiešā Polijas pārvaldē. 1772. gadā Polijas sadalīšanas dēļ novada teritorija pārgāja Krievijas Impērijas kontrolē un tika iekļauta vispirms Pleskavas guberņā, tad 1778. gadā Polockas vietniecībā, no 1796. gada Baltkrievijas guberņā un no 1802. gada Vitebskas guberņā.

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās

 Lielākās apdzīvotās vietas 

+  N#  Nosaukums  Statuss  Pagasts  Iedzīvotāji (2025)LĢIA.gov.lv Vietvārdu datubāze 05.11.2025 1.  Krāslava  Pilsēta  -  6796 2.  Dagda  Pilsēta  -  1773 3.  Indra  Ciems  Indras  444 4.  Augstkalne  Ciems  Ūdrīšu  372 5.  Ezernieki  Ciems  Ezernieku  335 6.  Andrupene  Ciems  Andrupenes  258 7.  Izvalta  Ciems  Izvaltas  251 8.  Robežnieki  Ciems  Robežnieku  246 9.  Andzeļi  Ciems  Andzeļu  222 10.  Asūne  Ciems  Asūnes  221 

 Nacionālais sastāvs 

 Pašvaldība 

 Saimniecība 

 Transports 

Krāslavas novadu šķērso vairāki dažādas nozīmes autoceļi. Novada teritoriju šķērso  (Rīga—Daugavpils—Krāslava—Baltkrievijas robeža (Pāternieki)). Tāpat, novadu šķērso vairāki reģionālās nozīmes autoceļi —  (Zilupe—Šķaune—Ezernieki),  (Rēzekne—Dagda),  (Malta—Sloboda),  (Dagda—Aglona),  (Krāslava—Dagda),  (Krāslava—Preiļi—Madona (Madonas apvedceļš)) un  (Skrudaliena—Kaplava—Krāslava).

Novadu teritoriju šķērso arī dzelzceļa līnija Daugavpils—Indra, uz kuras Krāslavas novada teritorijā atrodas divas stacijas (Krāslava un Indra). Pa dzelzceļa līniju kursē kravas vilcieni un pasažieru dīzeļvilcieni.

 Izglītība 

 Sports 

 Kultūra 

 Reliģija 

 Novadnieki 
 Kazimirs Bujņickis (1788—1878), rakstnieks un kultūras darbinieks
 Konstantīns Budkēvičs (1867—1923), Romas Katoļu baznīcas priesteris, nogalināts PSRS represijās
 Nikolajs Loskis (1870—1965), filozofs
 Naums Āronsons (1872—1943), tēlnieks
 Pēteris Stepiņš (1914—1999), vēsturnieks un arheologs
 Pāvils Glaudāns (1915—1968), gleznotājs
 Longins Avdjukevičs (1916–1988), Latvijas PSR VDK priekšsēdētājs (1963–1980)
 Cecīlija Dinere (Cecīlija Boiko; 1919—1996), dzejniece
 Vanda Zēvalde (1922—1997), tēlniece
 Romualds Jermaks (1931), komponists
 Pēteris Koroševskis (1940), lauksaimnieks, Latvijas Augstākās padomes deputāts 
 Pēteris Zvidriņš (1943), demogrāfs un sociologs
 Edvards Pavlovskis (1950), katoļu bīskaps
 Valentīna Gotovska (1965), vieglatlēte
 Ineta Radēviča (1981), vieglatlēte

 Ievērojamas vietas 

 Attēlu galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Skatīt arī 


Kategorija:Latvijas novadi