Dienvidkurzemes novads

Dienvidkurzemes novads ir Latvijas pašvaldība, kurā 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas laikā 2021. gada 1. jūlijā apvienojās Aizputes novads, Durbes novads, Grobiņas novads, Nīcas novads, Pāvilostas novads, Priekules novads, Rucavas novads un Vaiņodes novads. Robežojas rietumos ar Liepājas valstspilsētu un Baltijas jūru, ziemeļos ar Ventspils novadu, austrumos ar Kuldīgas un Saldus novadiem, kā arī dienvidos ar Lietuvas Klaipēdas un Telšu apriņķiem. Novada centrs atrodas Grobiņas pilsētā.

Novada teritorija atbilst pirms iepriekšējās administratīvi teritoriālās reformas pastāvējušā Liepājas rajona (1962—2009) teritorijai.

2021. gadā Saeima pieņēma lēmumu, ka 2029. gadā Dienvidkurzemes novads tiks apvienots ar Liepājas pilsētu.Liepājniekiem.lv Liepājas, Ventspils, Jelgavas, Daugavpils un Rēzeknes apvienošana ar kaimiņu novadiem notiks 2029. gadā

 Teritoriālais iedalījums 
Dienvidkurzemes novadu veido 5 pilsētas un 26 pagasti: Aizputes pagasts, Aizputes pilsēta, Bārtas pagasts, Bunkas pagasts, Cīravas pagasts, Dunalkas pagasts, Dunikas pagasts, Durbes pagasts, Durbes pilsēta, Embūtes pagasts, Gaviezes pagasts, Gramzdas pagasts, Grobiņas pagasts, Grobiņas pilsēta, Kalētu pagasts, Kalvenes pagasts, Kazdangas pagasts, Lažas pagasts, Medzes pagasts, Nīcas pagasts, Otaņķu pagasts, Pāvilostas pilsēta, Priekules pagasts, Priekules pilsēta, Rucavas pagasts, Sakas pagasts, Tadaiķu pagasts, Vaiņodes pagasts, Vecpils pagasts, Vērgales pagasts un Virgas pagasts.

 Daba 
Novada rietumu un ziemeļrietumu daļa atrodas Piejūras zemienē. Piejūras zemiene veido divas kāples, zemākā no kurām ir apmēram 10 km plats līdzenums jūras piekrastē ar parasto augstumu līdz 5 m vjl, ko sedz lagūnu māls un jūras smilts. Uz ziemeļiem no Liepājas šajā joslā sastopami akmeņaini morēnas nogulumi, uz dienvidiem kāpas (Pāļu kalns 36 m, Ķupa kāpa 32 m). Augstāko kāpli, kura parasti atrodas iekšzemē no zemākās kāples, bet Pāvilostas apkaimē sasniedz jūras krastu, parastais augstums ir 12-15 m vjl, veido Baltijas ledus ezera smilts nogulumi. Piejūras zemienē galvenokārt aug priežu meži, ieskaitot grīņus, kuru daļā izveidots Grīņu rezervāts. Divas trešdaļas novada aizņem Rietumkurzemes augstiene (augstākais punkts — Krievukalns Vaiņodes pacēlumā uz dienvidrietumiem no Embūtes, 184 m vjl). Tās rietumdaļa lēzeni viļņota ar dziļām upju ielejām (Tāšu-Ālandes, Vārtājas-Durbes, Priekules, Sventājas senlejas) atrodas 25-70 m vjl. Austrumdaļa pauguraina ar spēcīgu eroziju, 60-180 m vjl. Novada ziemeļaustrumu daļā, Tebras baseinā, viļņots līdzenums (45-55 m vjl).

Derīgie izrakteņi: dolomīts (Paplakā, Kapsēdē), saldūdens kaļķieži (Māliņu, Kazraušu, Vecvagaru, Priekules atradnes), māls (Rolavā, Apriķos, Priekulē), grants (Gramzdā, Rīvā), smilts (Pērkonē, Bernātos), kūdra (lielākie kūdras purvi — Ķirbas purvs, Nidas purvs, Mēķes purvs). Augsnes — podzolētās, velēnu karbonātu (Piejūras zemienē - podzolētās gleja) un purvu. Liepājas ezera dienvidu piekrastē rūgtie sulfātu minerālavoti un ārstnieciskās dūņas.

Klimatu piekrastē stipri ietekmē Baltijas jūras tuvums. Vidējā temperatūra janvārī -2 °C piekrastē — -4,4 °C austrumdaļā, jūlijā attiecīgi 16,5 — 20,5 °C. Nokrišņi 600 — 700 mm gadā. Meži 1981. gadā aizņēma 40% teritorijas, purvi 4%.

 Upes 
Lielākās upes: Bārta, Vārtāja, Saka (Tebras un Durbes satekupe), Rīva.

 Ūdenstilpes 
31 ezers ar platību virs viena hektāra, lielākie — Liepājas ezers (37,1 km²), Papes ezers (12 km²), Durbes ezers (6,7 km²), Tosmares ezers (4,1 km²).

 Vēsture 
Kopš 2. gadu tūkstoša p.m.ē. novadā dzīvojuši baltu cilšu priekšteči, no 1. gadu tūkstoša p.m.ē. - kurši. 13. gadsimta sākumā teritorija ietilpa Bandavas, Piemares un Duvzares zemēs. 13. gadsimtā novadā notika daudzas kaujas starp krustnešiem, kuršiem un lietuviešiem, tai skaitā Durbes kauja 1260. gadā. 1253. gadā teritoriju sadalīja starp Livonijas ordeni un Kurzemes bīskapiju. Aizputes draudzes novads 1559. gadā nokļuva Dānijas, 1585. gadā Polijas pakļautībā, 1617. gadā tika iekļauts Piltenes apgabalā Polijas karaļa tiešā pārvaldē, kopš 1656. gada hercoga Jēkaba izpirkts. Grobiņas draudzes novads 1560.-1609. gadā bija pakļauts Prūsijai, pārējās daļas 1562. gadā (Grobiņas novads - 1650. gadā)  tika iekļautas izveidotajā Kurzemes un Zemgales hercogistē. 1795. gadā hercogisti anektēja Krievijas Impērija.

Iedzīvotāji
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās

 Apdzīvotās vietas 

+ Lielākās apdzīvotās vietas N#  Nosaukums  Statuss  Pagasts  Iedzīvotāji(2025)LĢIA.gov.lv Vietvārdu datubāze 16.01.2025 1.  Aizpute  Pilsēta  -  3952 2.  Grobiņa  Pilsēta  -  3787 3.  Priekule  Pilsēta  -  1905 4.  Vaiņode  Ciems  Vaiņodes  1527 5.  Nīca  Ciems  Nīcas  967 6.  Pāvilosta  Pilsēta  -  859 7.  Kazdanga  Ciems  Kazdangas  513 8.  Rucava  Ciems  Rucavas  496 9.  Durbe  Pilsēta  -  491 10.  Dubeņi  Ciems  Grobiņas  462

 Nacionālais sastāvs 

 Pašvaldība 

 Saimniecība 

 Transports 

Dienvidkurzemes novadu šķērso vairāki dažādu nozīmju autoceļi. Divi galvenie autoceļi, kas iet cauri Dienvidkurzemes novadam ir  (Rīga (Skulte)—Liepāja) un  (Liepāja—Lietuvas robeža (Rucava)). Tāpat, novadu šķērso arī vairāki reģionālās nozīmes autoceļi —  (Ezere—Embūte—Grobiņa),  (Liepāja—Tāši),  (Ventspils (Leči)—Grobiņa),  (Kuldīga—Aizpute—Līči),  (Grobiņa—Bārta—Rucava) un  (Ilmāja—Priekule—Lietuvas robeža (Plūdoņi)).

Kaut arī novadu šķērso dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja, neviens reiss nepietur novada teritorijā.

 Izglītība 

 Sports 

 Kultūra 

 Reliģija 

 Ievērojami novadnieki 

 Kārlis Gothards Elferfelds (1756—1819), luterāņu mācītājs
 Neredzīgais Indriķis (1783—1828), dzejnieks
 Heinrihs Blūmentāls (1804—1881), ārsts, pedagogs
 Leons fon Buhholcs (1838—1910), muižnieks, politiķis
 Artūrs fon der Ostenzakens (1843—1912), muižnieks, politiķis
 Fricis Brīvzemnieks (1846—1907), sabiedriskais darbinieks
 Kārlis Georgs fon Manteifels (1846—1895), muižnieks
 Minna Freimane (1853—?), ceļotāja
 Eduards fon Keizerlings (1855—1918), rakstnieks
 Marta fon Grota (1867—1962), pedagoģe
 Jānis Šterns (1876—1965), politiķis
 Vilhelms Grīners (1891—1919), luterāņu mācītājs
 Ernests Erhards (1894—1941), politiķis
 Kārlis Zemdega (1894—1963), tēlnieks
 Tatjana Barbakofa (1899—1944), dejotāja
 Anna Dagda (1915—1996), dzejniece
 Ilgvars Matrozis (1938—1987), kordiriģents
 Aivars Jerumanis (1938), politiķis
 Ivars Silārs (1938—2019), politiķis
 Pēteris Vasks (1946), komponists
 Tālivaldis Deksnis (1946), ērģelnieks
 Oskars Spurdziņš (1963), politiķis
 Mareks Segliņš (1970), politiķis
 Māris Vītols (1972), politiķis
 Andris Ērglis (1983), mūziķis
 Helvijs Lūsis (1987), bobslejists
 Zigrīda Stungure (1928—2010), aktrise
 Matvejs Kadeks (1897—1950), ģeogrāfs
 Zigfrīds Anna Meierovics (1887—1925), politiķis, sabiedriskais darbinieks
 Kristaps Rudzītis (1899—1978), ārsts
 Andrejs Spāģis (1820—1871), skolotājs, publicists, jaunlatvietis
 Georgs Frīdrihs Sigismunds Bilterlings (Georg Sigismund von Bilterling, 1733—1803), mācītājs, pedagogs
 Jānis Birznieks (1895—1955), politiķis
 Ernests Feldmanis (1889—1947), aktieris, režisors, teātra pedagogs
 Andrejs Freimanis (1914—1994), Latvijas armijas un latviešu leģiona virsnieks
 Arhibalds fon Keizerlings (1882—1951), admirālis
 Eduards Šmits fon der Launics (Eduard Schmidt von der Launitz, 1796—1869), vācu tēlnieks
 Ansis Petrevics (1882—1941), jurists, politiķis, sabiedriskais darbinieks
 Fricis Rokpelnis (1909—1969), rakstnieks
 Dmitrijs fon Felkerzāms  (, 1846—1905), Krievijas kontradmirālis 
 Bernhards Ķuņķis (1877—1971), diriģents, kormeistars, čellists 
 Austra Pumpure (1928—2017), mūziķe
 Frīdrihs Korfs (1773—1823), Krievijas Impērijas armijas ģenerālleitnants
 Johans Lēberehts Eginks (1784—1867), gleznotājs
 Alfrēds Valdmanis (1908—1970), politiķis
 Lidija Doroņina-Lasmane (1925), disidente
 Andrejs Dandzbergs (1941—1996), uzņēmējs, politiķis
 Matīss Burģis (1989), galda tenisists
 Ēriks Ešenvalds (1977), komponists
 Andžs Flaksis (1991), riteņbraucējs
 Fricis Gulbis (1891—1956), fiziķis
 Jānis Ģībietis (1869—1940), sabiedriskais darbinieks, politiķis
 Māris Jučers (1987), hokejists
 Nikolajs Frīdrihs Korfs (Nikolaus Friedrich von Korff/Николай Андреевич Корф, 1710—1766), krievu ģenerālis
 Atis Kronvalds (1837—1875), publicists, valodnieks, pedagogs, jaunlatvietis
 Ādolfs Kuršinskis (1882—1933), inženieris, politiķis
 Jēkabs Nākums (1972), biatlonists, uzņēmējs, fitnesa treneris
 Jānis Peters (1939), dzejnieks, publicists, diplomāts
 Konstantīns Rērihs (Константин Фёдорович Рерих, 1837—1900), tiesas notārs, Nikolaja Rēriha tēvs
 Ēvalds Rimbenieks (1888—1943), baptistu mācītājs, sabiedriskais darbinieks, politiķis
 Fricis Roziņš (1870—1919), marksists, revolucionārs
 Ojārs Spārītis (1955), mākslas zinātnieks, augstskolas pasniedzējs, politiķis
 Jūliuss fon Zēfelds (Julius von Seefeld, 1802—1878), vācbaltiešu ierēdnis
 Miķelis Golts (1922—2007), mākslinieks
 Ilmārs Sležis (1935—1997), mūzikas pedagogs 
 Aleksandrs Vēbers (1848—1910), žurnālists advokāts, sabiedrisks darbinieks, spiestuves īpašnieks.
 Jānis Piķelis (1915—?), karavīrs, robežsargs
 Fēlikss Circenis (1929—2004), pedagogs, sportists, sporta organizētājs
 Fricis Deglavs (1898—1957), politiķis
 Ādolfs Valters (1880—?), sabiedriskais darbinieks, politiķis

 Ievērojamas vietas 

 Attēlu galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites 


Kategorija:Latvijas novadi