Krimlas ūdenskritumi

Krimlas ūdenskritumi (), kuru kopējais augstums ir 380—385 metri, ir augstākais ūdenskritums Austrijā. Tie atrodas uz Krimlerahes (Krimmler Ache) upes netālu no Krimlas ciema Augstā Tauerna nacionālajā parkā Zalcburgas federālajā zemē. 
Krimlas ūdenskritumu kaskāde faktiski ir viens daudzpakāpju ūdenskritums. Ūdenskritums sākas Krimlerahes upes ielejas augšdaļā un trīs posmos nolaižas lejup. Augšējā posma kritums ir 145 metri, vidējā — 100 metri, bet zemākā — 140 metri. Ūdenskrituma augstākais punkts atrodas 1470 metrus virs jūras līmeņa.

 Rašanās 
Krimlas ūdenskritumu kraujas rašanās saistīta ar periodu pirms 30 miljoniem gadu, kad, saduroties Āfrikas un Eirāzijas tektoniskajām plātnēm, veidojās Centrālie Alpi. Augstumu starpību palielināja kalnos izveidojušies ledāji, kuru kušanas ūdeņi izgrauza dziļas ielejas. Krimsonahes ieleja nekļuva par to analogu, jo tās tecēšanas gultnē izrādījās īpaši cieti granīti (t.s. Tauerna logs).

 Upe 
Krimlerahe ir ledāja notekupe, kuras plūsma mainās atkarībā no gadalaika. Tās caurteces tilpums jūnijā un jūlijā ir 5,6 m3/s, savukārt februārī tas ir tikai 0,14 m3/s. Vislielākā izmērītā caurtece bija 1987. gada 25. augustā, kad tā sasniedza 167 m3/s. Ledāji aizņem 12% no upes 111 km² lielā baseina. Dienas caurteces maksimums ūdenskritumos ir starp 21:00 un 24:00, kad ūdeņi atplūst no 18 km attālā ledāja.Hydrologische Daten – Pegel Krimmler Ache

Pēc ūdenskritumiem upe ietek Zalcahā, kas ietek Innā, tad Donavā un, visbeidzot, Melnajā jūrā.

 Ietekme uz bioloģiju 
Ūdenskrituma pastāvīgā migla rada ideālus augšanas apstākļus simtiem sūnu, ķērpju un paparžu sugu. Apkārtne ir dzīvotne 62 putnu sugām.Krimmler Wasserfälle, leaflet obtainable at the Krimml Tourist information

Vietējās varas iestādes popularizē ūdenskritumus kā veselīgu vietu, kas palīdzot pret astmu, taču mediķi uzskata, ka tas ne ar ko nav pierādīts.

 Enerģētikas plāni 
Ievērojams ūdens daudzums ar lielu kritumu jau 19. gadsimta beigās radīja plānu uzbūvēt Krimlā spēkstaciju. Taču šos plānus visu laiku veiksmīgi gremdēja, pirmkārt, ļoti nestabilā caurplūde, bet otrkārt, jau tolaik attīstītais tūrisms: vietējai varai nebija vēlēšanās mainīt jau esošus ienākumus uz iespējamiem. Tomēr tikai 1967. gadā, kad Eiropas Padome pieņēma lēmumu par dabas aizsardzību šajā rajonā, enerģētiskie plāni tika noņemti no dienas kārtības.

 Transports 
Viduslaikos caur Krimlu uz Itāliju vedusi mūļu taka. Kā svarīga atpūtas vieta pie šīs takas vēl joprojām funkcionējošais Krimlas Tauerna nams pirmoreiz tiek minēts 1389. gadā. 16. gadsimtā taka tika pārveidota par ceļu. Ūdenskritumi tolaik neizsauca ceļotāju interesi, un ceļš pietuvojās tiem tikai vajadzības gadījumā. Ceļotāji sāka interesēties par dabu tikai 18. gadsimta beigās, un bieži tie bija dabaszinātnieki.

 Tūrisms 
Lai tūristi bez grūtībām varētu apskatīt lielāku ūdenskritumu daļu, Ignacs fon Kirzingers no Mitersillas pilsētiņas ap 1835. gadu lika uzbūvēt taku gar ūdenskritumiem līdz to augšējam posmam, augšā uzbūvējot būdiņu "tūristiem un māksliniekiem". 1879. gadā Austrijas Alpu klubs uzlaboja taku, lai iegūtu labākus panorāmas skatus. 1897. gadā izbūvēja dzelzceļu līdz Krimlai, kas strauji palielināja apmeklētāju skaitu, un taku nācās atkal uzlabot. Kopš 1904. gada tā ir maksas apskates trase (cena 3 eiro 2014. gadā, izejama apmēram stundā). Mūsdienās šos ūdenskritumus gadā apmeklē apmēram 400 000 cilvēku un tas ir viens no galvenajiem Austrijas tūrisma objektiem. Taču šie cilvēku plūdi ierobežotajā telpā rada arī problēmas, starp kurām ir augstā kustības intensitāte un takas erozija.

 Literatūra 
 Slupetzky, Heinz un Johannes Wiesenegger. 1993. Vom Schnee, Eis, Schmelzwasser und Regen zum Gletscherbach - Hydrologie der Krimmler Ache In: Krimmler Wasserfälle, Festschrift 25 Jahre Europäisches Naturschutzdiplom 1967-1992, Insbruka, Austrija. ["No sniega, ledus, kausēta ūdens un lietus līdz ledāju straumei — Krimlerahes hidroloģija"] 
 Stocker, Erich. 1993. Zur Geomorphologie der Krimmler Wasserfälle In: Krimmler Wasserfälle, Festschrift 25 Jahre Europäisches Naturschutzdiplom 1967-1992, Insbruka, Austrija. ["Par Krimlas ūdenskritumu ģeomorfoloģiju"]

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Krimmler Wasserfälle (angliski)
 Krimmler Wasserfälle at Salzburger-Saalachtal (vāciski)
 Krimmler Wasserfalle stats on World Waterfall Database (angliski)
 Pictures and travel information on European waterfalls  (angliski)

Kategorija:Austrijas ūdenskritumi
Kategorija:Zalcburga (zeme)