Balvu novads

Balvu novads () ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienots Balvu novads, Baltinavas novads, Rugāju novads un Viļakas novads. Robežojas ziemeļos ar Alūksnes novadu, rietumos ar Gulbenes un Madonas novadiem, dienvidos ar Rēzeknes un Ludzas novadiem un austrumos ar Krievijas Pleskavas apgabala Palkinas un Pitalovas rajoniem. Novada centrs atrodas Balvu pilsētā.

Novada teritorija pilnībā pārklājas ar pirms iepriekšējās administratīvi teritoriālās reformas pastāvējušā Balvu rajona teritoriju.

 Teritoriālais iedalījums 
Balvu novadā kopumā ietilpst 19 pagasti un 2 pilsētas, kuru pārvalde deleģēta 4 apvienībām:
+Pagastu apvienībaCentrsapvienībā ietilpstošie pagastiiedzīvotāju skaitsplatība, km2Balvu apvienībaBalviBalvu pagasts, Balvu pilsēta, Bērzkalnes pagasts, Kubulu pagasts, Kupravas pagasts, Vīksnas pagasts8563484Baltinavas apvienībaBaltinavaBaltinavas pagasts, Briežuciema pagasts, Lazdulejas pagasts, Tilžas pagasts, Vectilžas pagasts2676552,2Rugāju apvienībaRugājiBērzpils pagasts, Krišjāņu pagasts, Lazdukalna pagasts, Rugāju pagasts2798713,8Viļakas apvienībaViļakaMedņevas pagasts, Susāju pagasts, Šķilbēnu pagasts, Vecumu pagasts, Viļakas pilsēta, Žīguru pagasts3873636,4

 Daba 

Balvu novads izvietojies Austrumlatvijas zemienes ziemeļdaļā. Tā austrumos atrodas Veļikajas zemiene, bet vidusdaļā — Ziemeļlatgales pacēlums (līdz 135 metriem vjl), kas ir viļņots morēnas līdzenums ar morēnu pauguraini austrumpusē. Augsnes — podzolētās, velēnu podzolētās un purvu. Derīgie izrakteņi: māls (Kupravā), grants (Plešovā), kūdra (lielākie kūdras purvi — Bērzpils purvs, Lutiņānu purvs, Lagažu-Šņitku purvs). Vidējā temperatūra janvārī -7 — -7,5 °C, jūlijā 16,5 — 17 °C. Nokrišņi 550-600 mm gadā. Meži 1981. gadā aizņēma 38% teritorijas, purvi 10%.

 Lielākās upes 
 Daugavas baseina: Pededze, Bolupe, Vārniene, Iča, Tilža.
 Veļikajas baseina: Vāda, Kuhva, Rika, Koura.

 Ūdenstilpes 
47 ezeri ar platību virs viena hektāra, lielākie — Pērkonu ezers (2,3 km²), Balvu ezers (1,7 km²), Viļakas ezers (1,4 km²).

 Vēsture 
Tagadējā Balvu novada teritorija 13. gadsimta sākumā ietilpa Atzeles novadā, 1224. — 1561. gadā tā bija Rīgas arhibīskapijas īpašums, 1561. — 1772. Polijas-Lietuvas kopvalsts sastāvā. 1772. gadā iekļauta Krievijas Impērijas Pleskavas, no 1802. gada Vitebskas guberņā. Līdz 1861. gadam, kad atcēla dzimtbūšanu, zeme bija galvenokārt muižnieku īpašumā (lielākās — Viļakas muiža 492 km², Balvu muiža 350 km²). 1905. gada revolūcijas laikā 1905. gada 2. decembrī notika revolucionārās milicijas sadursme ar ulānu vienību Sitas silā.

Pēc Otrā Latgales kongresa ierosmes 1917. gada 14. decembrī Ludzas apriņķi atdalīja no Vitebskas guberņas un pievienoja Vidzemes guberņai,Latviešu konversācijas vārdnīcas 10. sējuma 20 229 - 20 230 slejas. Rīga, 1933.-1934. bet operācijas "Dūres sitiens" laikā to 1918. gada 21. februārī iekaroja Vācijas Impērijas karaspēks. 1918. gada decembrī Balvu apkārtni ieņēma Sarkanā armija un to iekļāva Latvijas SPR sastāvā.

Ziemeļlatgales atbrīvošanas operācijas laikā 1920. gada janvārī Balvos atradās Latgales divīzijas štābs. Pēc neatkarības kara beigām, saskaņā ar 1920. gada 11. augustā parakstīto Latvijas—Krievijas miera līgumu Balvi ietilpa Latvijas Republikas sastāvā. Līdz 1920. gada zemes reformai novadā atradās Balvu, Biržu, Bonifacovas, Domopoles, Ludvinovas, Ruskulovas, Vecpils, Zosuļu un citu muižu zemes. Ar 1924. gada jūnija likumu Balvu pagastu kopā ar 11 citiem pagastiem atdalīja no Ludzas apriņķa un iekļāva jaunizveidotajā Jaunlatgales apriņķī.Likums par Latvijas teritorijas iedalīšanu apriņķos  Valdības Vēstnesis - 1924. gada 26. jūnijs 1938. gadā Jaunlatgales apriņķi pārdēvēja par Abrenes apriņķi. 

1944. gada 23. augustā padomju okupācijas varasiestādes anektēja Abrenes pilsētu kopā ar sešiem apriņķa pagastiem: Purvmalas, Linavas, Kacēnu, Upmales, Gauru un Augšpils pagastu, iekļaujot tos Krievijas PFSR sastāvā. Abrenes apriņķa atlikusī daļa 1945. gada 12. oktobrī tika pārdēvēta par Viļakas apriņķi, bet 1949. gada 31. decembra administratīvi teritoriālajā reformā tas tika sadalīts Abrenes (ar centru Viļakā) un Balvu rajonos. 1959. gadā Abrenes apriņķi atkal likvidēja, tā teritoriju iekļaujot Alūksnes, Balvu un Kārsavas rajonos. 1962. gadā Kārsavas rajonu sadalīja, dienvidu daļu pievienoja Ludzas rajonam, bet Baltinavas apkārtni - Balvu rajonam. 

2009. gadā Balvu rajonu sadalīja Balvu, Baltinavas, Rugāju un Viļakas novados, bet 2021. gadā atkal apvienoja jaunajā Balvu novadā.

 Apdzīvotās vietas 

+Balvu novada kopējais iedzīvotāju skaits pēc PMLP 01.01.2021 bija Nr.NosaukumsStatussNovads (līdz 2021. gadam)Pagasti2000201620201BalviPilsētaBalvu novadsPilsēta8533645759142ViļakaPilsētaViļakas novadsPilsēta1887133012213ŽīguriCiemsViļakas novadsŽīguru pagasts9065995224TilžaCiemsBalvu novadsTilžas pagasts6725084695BaltinavaCiemsBaltinavas novadsBaltinavas pagasts6644484316KubuliCiemsBalvu novadsKubulu pagasts5684484337KupravaCiemsViļakas novadsKupravas pagasts7093192638SemenovaCiemsViļakas novadsMedņevas pagasts2712011909VīksnaCiemsBalvu novadsVīksnas pagasts26019418410BērzpilsCiemsBalvu novadsBērzpils pagasts24018616911BērzkalneCiemsBalvu novadsBērzkalnes pagasts24916714812ŠķilbaniCiemsViļakas novadsŠķilbēnu pagasts21615713913RekovaCiemsViļakas novadsŠķilbēnu pagasts16315515714BorisovaCiemsViļakas novadsVecumu pagasts18113711115NaudaskalnsCiemsBalvu novadsBalvu pagasts17711411216KrišjāņiCiemsBalvu novadsKrišjāņu pagasts14811011017EgļuciemsCiemsBalvu novadsLazdulejas pagasts1371029118VectilžaCiemsBalvu novadsVectilžas pagasts115959719BriežuciemsCiemsBalvu novadsBriežuciema pagasts1228787

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.OSP

 Nacionālais sastāvs 

 Pašvaldība 

 Tautsaimniecība 

 Transports 
Balvu novadu nešķērso galvenie autoceļi, taču to šķērso vairāki reģionālie autoceļi, kā piemēram,  (Gulbene—Balvi—Viļaka—Krievijas robeža (Vientuļi)),  (Rēzekne—Gulbene),  (Viļaka—Zaiceva—Krievijas robeža (Pededze)),  (Viļaka—Kārsava),  (Dubļeva—Cērpene),  (Balvi—Kapūne) un  (Kārsava—Tilža—Dubļukalns).

 Izglītība 

Balvu novadā darbojas 6 vidusskolas, 4 pamatskolas, 1 sākumskola, 5 profesionālās izglītības un interešu izglītības iestādes un 6 pirmskolas izglītības iestādes:

 Vidusskolas 
 Baltinavas vidusskola
 Balvu Valsts ģimnāzija
 Balvu profesionālā un vispārizglītojošā vidusskola
 Rekavas vidusskola
 Rugāju vidusskola
 Viļakas vidusskola

 Pamatskolas un sākumskolas 
 Balvu sākumskola
 Bērzpils pamatskola (filiāle arī Krišjāņos)
 Eglaines pamatskola
 Stacijas pamatskola (filiāle arī Vīksnā)
 Tilžas pamatskola

 Profesionālās izglītības un interešu izglītības iestādes 
 Balvu Bērnu un jauniešu centrs
 Balvu Mākslas skola
 Balvu Mūzikas skola
 Rugāju Sporta centrs
 Viļakas Bērnu un jaunatnes sporta skola

 Pirmskolas izglītības iestādes 
 Balvu pirmsskolas izglītības iestāde "Pīlādzītis"
 Balvu pirmsskolas izglītības iestāde "Sienāzītis"
 Bērzkalnes pirmsskolas izglītības iestāde
 Kubulu pirmsskolas izglītības iestāde "Ieviņa"
 Tilžas pamatskolas pirmsskolas izglītības grupa Tilžā
 Viļakas pirmsskolas izglītības iestāde "Namiņš"

 Sports 

 Kultūra 

 Reliģija 

 Ievērojami novadnieki 

 Tālis Matīss (1904—1985), operdziedātājs
 Ģertrūde Eniņa (1926—2019), neiroloģijas profesore, izgudrotāja
 Kazimirs Duļbinskis (1906—1991), katoļu bīskaps
 Valerijans Zondaks (1908—1986), katoļu bīskaps
 Roberts Ancāns (1919—1982), latviešu leģiona virsnieks
 Jānis Benislavskis (1735—1812), katoļu bīskaps
 Jānis Leo Briedītis (1922—2007), gleznotājs, grafiķis, tēlnieks
 Miķelis Bukšs (1912—1977), literatūrvēsturnieks, valodnieks,  publicists
 Juris Cibulis (1951), letonists, žurnālists, tulkotājs, politiķis
 Antons Circāns (1918—1947), nacionālās pretošanās kustības vadītājs Latgalē un Vidzemē
 Pēteris Gabrānovs (1941—2007), lauksaimnieks, uzņēmējs, politiķis
 Aloizijs Jūsmiņš (1915—1979), cirka mākslinieks, koklētājs, akordeonists, aktieris, solists
 Vilberts Krasnais (1908—1942), rakstnieks, sabiedriskais darbinieks
 Jānis Krasts (1895—1965), jurists, miertiesnesis
 Jānis Ločmelis (1936), uzņēmējs, militārpersona, politiķis
 Francis Logins (1874—1931), sabiedriskais darbinieks, politiķis
 Imants Magone (1936—2008), horeogrāfs, dejas pedagogs, amatieru mākslas atbalstītājs
 Tālis Matīss (1904—1985), dziedātājs, pedagogs
 Kazimirs Olekšs (1886—1970), Latvijas armijas ģenerālis
 Jānis Prombergs (1927—1993), ārsts
 Vilis Purmalis (1927—1989), ārsts
 Jāzeps Roskošs (1891—1960), politiķis
 Annele Slišāne (1975), tekstilmāksliniece, rokdarbniece, rakstniece, kultūras darbiniece
 Antons Slišāns (1948—2010), lauksaimnieks, literāts, folklorists, kultūras un sabiedrisks darbinieks
 Valerijans Zondaks (1908—1986), titulārbīskaps
 Jānis Bordāns (1967), advokāts, politiķis
 Līga Kozlovska (1957), ārste, politiķe
 Sarmīte Ķikuste (1962), ārste, politiķe
 Inese Laizāne (1971), aktrise, politiķe
 Leo Paiders (1926—1991), lauksaimnieks, šoferis, sabiedriskais darbinieks, politiķis
 Jānis Trupovnieks (1961), inženieris, politiķis
 Arvis Vilkaste (1989), bobslejists
 Kazimirs Duļbinskis (1906—1991), katoļu titulārbīskaps
 Ģertrūde Eniņa (1926—2019), ārste neiroloģe, profesore
 Andris Kazinovskis (1959), lauksaimnieks, politiķis

 Ievērojamas vietas 

 Attēlu galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Skatīt arī 


Kategorija:Latvijas novadi