Valmieras novads

Valmieras novads ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienoti Valmiera, Beverīnas novads, Burtnieku novads, Kocēnu novads, Mazsalacas novads, Naukšēnu novads, Rūjienas novads un Strenču novads. Robežojas rietumos ar Limbažu novadu, dienvidos ar Cēsu un Smiltenes novadiem, austrumos ar Valkas novadu, kā arī ziemeļos ar Igaunijas Valgas, Viljandi un Pērnavas apriņķiem. Novada centrs atrodas Valmieras valstspilsētā.

 Teritoriālais iedalījums 
Valmieras novadā kopumā ietilpst 26 pagasti, 4 novada pilsētas un 1 valstspilsēta, kas ir sadalīti 7 apvienībās. Kā atsevišķš iedalījums tiek iedalīta Valmieras valstspilsēta:
+ApvienībaCentrsapvienībā ietilpstošās vienībasiedzīvotāju skaitsplatība, km2Brenguļu, Kauguru un Trikātas apvienībaBrenguļiBrenguļu pagasts, Kauguru pagasts, Trikātas pagasts3023300,7Burtnieku apvienībaBurtniekiMatīšu pagasts, Vecates pagasts, Burtnieku pagasts, Rencēnu pagasts, Valmieras pagasts, Ēveles pagasts3964702,6Kocēnu apvienībaKocēniBērzaines pagasts, Dikļu pagasts, Kocēnu pagasts, Vaidavas pagasts, Zilākalna pagasts5758498,9Mazsalacas apvienībaMazsalacaMazsalacas pilsēta, Mazsalacas pagasts, Ramatas pagasts, Sēļu pagasts, Skaņkalnes pagasts2806417,4Naukšēnu apvienībaNaukšēniĶoņu pagasts, Naukšēnu pagasts1559280,7Rūjienas apvienībaRūjienaIpiķu pagasts, Jeru pagasts, Lodes pagasts, Rūjienas pilsēta, Vilpulkas pagasts4564352,8Strenču apvienībaStrenčiJērcēnu pagasts, Plāņu pagasts, Sedas pilsēta, Strenču pilsēta2810375,5

 Daba 

Novada centrālo un rietumu daļu aizņem Ziemeļvidzemes zemienes Burtnieka līdzenums, austrumos Sedas līdzenums un dienvidaustrumos Trikātas pacēlums. Galējos ziemeļaustrumos pie Igaunijas robežas atrodas Sakalas augstienes Ērģemes pauguraine, dienvidrietumos Idumejas augstienes Augstrozes paugurvalnis (Zilais kalns 127 m) un Gaujas senleja. Ap Burtnieku ezeru izplatīti drumlini, ziemeļos arī osi. Ģeoloģiski novadā dominē vidusdevona nogulumi.Latvijas ģeogrāfijas atlants. "Jāņa sēta", 2020 Derīgie izrakteņi: māls (Planči, Burtnieki, Jumaras krastos), grants un smilts (Bāle-Bērziņi, Ķoņi, Unguriņi, Oliņas), saldūdens kaļķi, kūdra (Sedas, Sapatas, Lielajā, Rūjas purvos), Valmieras minerālavoti. Augsnes — velēnu vāji un vidēji podzolētās uz smilšmāla un mālsmilts cilmiežiem, ziemeļos velēnu gleja, arī velēnu podzolētās gleja un purvu. Meži aizņem ap 40% no novada platības, purvi ap 10%.

Vidējā temperatūra: -6 °C janvārī, +16,5 °C jūlijā. Nokrišņu daudzums rietumdaļā 700—750 mm gadā, austrumdaļā 650—700  mm. Novada gada vidējais klimats 1991.-2020. gados, salīdzinot ar 1961.-1990. gadiem, bija kļuvis siltāks par 1,2 grādiem, bet nokrišņu daudzums pieaudzis par 26 mm.

 Upes 
Novads atrodas Gaujas un Salacas upju baseinos. Lielākās upes:

 Gaujas baseins — Gauja, Abuls, Strenčupīte, Lisa, Nigra, Vija (robežupe ar Valkas novadu).
 Salacas baseins — Salaca, Seda, Rūja, Briede, Ramata, Iģe (robežupe ar Limbažu novadu).

 Ūdenstilpes 
Lielākie ezeri: Burtnieks 40 km², Ramatas Lielezers 1,6 km², Vaidavas ezers 0,9 km².

 Vēsture 
Novada teritorija apdzīvota kopš 9.-2. gadu tūkstoša p.m.ē. 10.-13. gadsimtā novada teritorija bija iekļauta lībiešu un latgaļu apdzīvotajā Tālavas zemē, 13. gadsimtā teritorija tika iekļauta Livonijā. Pēc Livonijas sabrukuma 1560. gados nonāca Pārdaugavas Livonijas hercogistē, vēlāk pēc 1629. gada Zviedru Vidzemes pārvaldē. Lielā Ziemeļu kara laikā tā teritoriju iekaroja Krievijas Impērija un 1721. gadā iekļāva to Rīgas guberņā. Kopš 1918. gada ietilpst Latvijas Republikā.

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās

 Lielākās apdzīvotās vietas 

+  N#  Nosaukums  Statuss  Pagasts  Iedzīvotāji (2025)LĢIA.gov.lv Vietvārdu datubāze 16.01.2025 1.  Valmiera  Pilsēta  —  24 200 2.  Rūjiena  Pilsēta  —  2651 3.  Valmiermuiža  Ciems  Valmieras  2406 4.  Seda  Pilsēta  —  1187 5.  Mazsalaca  Pilsēta  —  1143 6.  Strenči  Pilsēta  —  1029 7.  Kocēni  Ciems  Kocēnu  909 8.  Zilaiskalns  Ciems  Zilākalna  742 9.  Naukšēni  Ciems  Naukšēnu  577 10.  Rencēni  Ciems  Rencēnu  511

 Nacionālais sastāvs 

 Pašvaldība 

 Saimniecība 

 Transports 
Novada dienvidu daļu šķērso galvenais autoceļš  (Inčukalns—Valmiera—Igaunijas robeža (Valka)), kas kopā ar reģionālās nozīmes autoceļu  (Valmiera—Smiltene) veido Valmieras apvadceļu un savieno novada pilsētas Valmieru un Strenčus. Abi šie ceļi krustojas pie Brandeļiem. Pirms krustošanās ar ceļu P18, A3 šoseja, uz dienvidiem no Kocēniem krustojas ar autoceļu  (Kocēni—Limbaži—Tūja). Valmieras apkārtnē A3 autoceļš krustojas arī ar autoceļiem  (Valmiera—Matīši—Mazsalaca) (pie Annasmuižas) un  (Valmiera—Rūjiena—Igaunijas robeža (Unguriņi)) (Valmiermuižā). Strenčos A3 šoseja krustojas ar autoceļu  (Smiltene—Strenči). Turpat netālu, uz austrumiem no Strenčiem, A3 ceļš krustojas ar autoceļu  (Sedas pievedceļš). Valmieras pilsētas centrā krustojas trīs reģionālās nozīmes autoceļi — P16, P17 un  (Valmiera—Cēsis—Drabeši). Autoceļš P16, caur Matīšiem, kur tas krustojas ar autoceļu  (Ainaži—Matīši), savieno Valmieru ar Mazsalacu. Mazsalacā šīs ceļš tālāk turpinās kā autoceļš  (Rūjiena—Mazsalaca), savienojot Mazsalacu ar Rūjienu. Savukārt Valmieru ar Rūjienu savieno autoceļš P17, kas, Rūjienā krustojoties ar autoceļu  (Valka—Rūjiena), tālāk turpina ceļu Igaunijas virzienā. Kaugurmuižā autoceļš P18 krustojas ar autoceļu P20.

Novada teritoriju šķērso arī dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži, uz kuras novada teritorijā atrodas divas stacijas — Valmiera un Strenči.

 Izglītība 

 Sports 

 Kultūra 

 Reliģija 

 Ievērojami novadnieki 

 Johans Heinrihs Rozenplenters (Johann Heinrich Rosenplänter, 1798—1846), vācbaltiešu/igauņu literāts
 Johans Eduards Erdmanis (Johann Eduard Erdmann, 1805—1892), filozofs
 Jūlijs fon Ekards (Julius Albert Wilhelm von Eckardt, 1836—1908), žurnālists un diplomāts
 Georgs fon Petersens (Georg von Petersenn, 1849—1930), mūzikas teorētiķis
 Jānis Krodznieks (Jānis Krīgers, 1851—1924), vēsturnieks
 Konstantīns Pēkšēns (1859—1928), arhitekts
 Ādams Butuls (1860—1938), ārsts
 Jāzeps Vītols (1863—1948), komponists
 Ādams Alksnis (1864—1897), mākslinieks
 Kārlis Baltiņš (1873—1939), latviešu strēlnieku, vēlāk Latvijas armijas virsnieks
 Jānis Endzelīns (1873—1961) valodnieks, salīdzināmās valodniecības pamatlicējs Latvijā
 Arturs Alberings (1877—1934), agronoms, politiķis un sabiedriskais darbinieks
 Kārlis Reinholds Zariņš (1879—1963), diplomāts
 Francis Balodis (1882—1947), arheologs un eģiptologs
 Jānis Muncis (1886—1955), scenogrāfs un teātra režisors
 Pēteris Oliņš (1890—1962), diplomāts
 Gustavs Ērenpreiss (1891—1956), uzņēmējs
 Aleksandrs Mežciems (1891—1960), latviešu strēlnieku, vēlāk Latvijas armijas virsnieks. Latvijas Universitātes Ķirurģijas klīnikas asistents
 Alfreds Jēkabs Bērziņš (1899—1977), politiķis un sabiedrisks darbinieks
 Jānis Daliņš (1904—1978), soļotājs
 Andrejs Kampe (1905—1942), diplomāts
 Jānis Dimza (1906—1941), vieglatlēts
 Aleksis Dreimanis (1914—2011), Kanādas latviešu ģeologs
 Velta Rūķe-Draviņa (1917—2003), valodniece un folkloriste
 Ruta Birgere (1924—2019), aktrise
 Visvaldis Lācis (1924—2020), politiķis un publicists
 Harijs Liepiņš (1927—1998), aktieris, Tautas skatuves mākslinieks
 Uldis Žagata (1928—2015), horeogrāfs un dejas pedagogs
 Andris Ārgalis (1944), politiķis
 Mihails Gruzdovs (1953), režisors
 Guntis Indriksons (1955), VDK virsnieks, uzņēmējs un futbola funkcionārs
 Arturs Maskats (1957), komponists
 Andris Piebalgs (1957), politiķis
 Ģirts Ķesteris (1964), aktieris
 Liene Šomase (1986), dziedātāja un mūziķe
 Māris Štrombergs (1987), BMX riteņbraucējs
 Oskars Melbārdis (1988), bobslejists
 Oskars Ķibermanis (1993), bobslejists

 Ievērojamas vietas 

 Attēlu galerija 

 Atsauces 


Kategorija:Latvijas novadi