Saulkrastu novads

Saulkrastu novads ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienots agrākais Saulkrastu novads un Sējas novads. Robežojas ziemeļos ar Limbažu novadu, austrumos ar Siguldas novadu un dienvidos ar Ādažu novadu. Novada centrs atrodas Saulkrastu pilsētā.

 Teritoriālais iedalījums 
Novadā ietverti Saulkrastu pagasts, Saulkrastu pilsēta un Sējas pagasts.

 Daba 
Saulkrastu novads galvenokārt atrodas Viduslatvijas zemienes Ropažu līdzenumā un Metsepoles līdzenumā, gar jūru rietumos Piejūras zemienes Rīgavas līdzenums. Derīgie izrakteņi — kūdra (Čaganu un Vētras purvi). Ģeoloģiski dominē vidusdevona nogulumi.Latvijas ģeogrāfijas atlants. "Jāņa sēta", 2020 Augstākais punkts ir Jēņu kalns pie Lojas — 68,8 m. Lielākās aizsargājamās dabas teritorijas: Ādažu aizsargājamo ainavu apvidus (gandrīz sakrītošs ar Ādažu poligona robežām), dabas liegums Dzelves-Kroņa purvs, Piejūras dabas parka ziemeļdaļa.

Vidējā temperatūra: -5 ° C janvārī, +17 ° C jūlijā. Nokrišņu daudzums 700—750 mm gadā ar maksimumu austrumos.

 Upes 
Novada rietumdaļas upes ir nelielas un visas ietilpst Baltijas jūras baseinā. Lielākās no tām ir jūrā ietekošās Aģe (ar Skultes ostu grīvā), Ķīšupe, Pēterupe, Inčupe, Lilaste un tās baseina Puska un Melnupe. Dienvidaustrumos novads robežojas ar Gauju, no kuras pietekām tam cauri plūst Loja.

 Ezeri 
Lielu ezeru novadā nav, lielākais ir Pabažu ezers (0,38 km²). Pie novadu robežas Ādažu novadā — Lilastes ezers.

 Vēsture 

Vēsturiski novadā dzīvojušas Vidzemes lībiešu ciltis. 13. gadsimtā krustnešu iekarojumu rezultātā novada teritorija nonāca Rīgas arhibīskapijas īpašumā. Pēc Livonijas kara novads nonāca Pārdaugavas Livonijas hercogistes pakļautībā, pēc 1629. gada to ieguva Zviedrija. 1721. gadā to pievienoja Krievijas Impērijai.Latvijas PSR vēsture, 1. sējums, kartes 94.-95. lpp. Rīga, "Zinātne", 1986.

2020. gadā, kad tika gatavota administratīvi teritoriālā reforma, VARAM piedāvāja Saulkrastu novadu un Sējas novadu apvienot ar Ādažu, Carnikavas un Garkalnes novadiem. Izskatot likumu, Saeimā tika atbalstīts Saeimas deputāta Jāņa Dombrava priekšlikums izveidot atsevišķu Saulkrastu novadu. Priekšlikumā bija piedāvāts veidot atsevišķu novadu, apvienojot Saulkrastu pilsētu, Saulkrastu pagastu, Sējas novadu, Skultes pagastu, Vidrižu pagastu un Lēdurgas pagastu. Tomēr Saeimas Administratīvi teritoriālās reformas komisija lēma, ka atsevišķais Saulkrastu novads būtu izveidojams, apvienojot tikai Saulkrastu pilsētu un pagastu, Sējas novadu un Skultes pagastu.

Limbažu novada pašvaldība 2020. gada 2. jūnijā iesniedza pieteikumu Satversmes tiesā, iebilstot pret Skultes pagasta iekļaušanu Saulkrastu novadā, un 2021. gada 12. martā Satversmes tiesa lēma, ka Skultes pagasta iekļaušana Saulkrastu novadā neatbilst pamatlikumam. Attiecīgi 2021. gada 18. martā Saeima grozīja likumu un nolēma, ka turpmāk Skultes pagasts būs daļa no apvienotā Limbažu novada. Apvienotais Saulkrastu novads tika izveidots, apvienojot Saulkrastu un Sējas novadu.

 Iedzīvotāji 
Saulkrastu apkaimē atrodas daudzi vasarnīcu ciemati, kuru iedzīvotāju skaits ievērojami atšķiras vasaras un ziemas sezonā. Lielu daļu novada dienvidaustrumu daļā aizņem neapdzīvotais Ādažu poligons.

 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.OSP

 Apdzīvotās vietas 

+ Lielākās apdzīvotās vietas N#  Nosaukums  Statuss  Pagasts  Iedzīvotāji (2026)LĢIA.gov.lv Vietvārdu datubāze 29.01.2021 1.  Saulkrasti  Pilsēta  —  5661 2.  Pēterupe  Ciems  Saulkrastu  794 3.  Loja  Ciems  Sējas  368 4.  Pabaži  Ciems  Sējas  358 5.  Murjāņi  Ciems  Sējas  307 6.  Biķernieki  Ciems  Saulkrastu  296 7.  Ķīšupe  Ciems  Saulkrastu  261 8.  Mežvidi  Ciems  Saulkrastu  217 9.  Saulīte  Ciems  Saulkrastu  164 10.  Silmala  Ciems  Saulkrastu  160

 Nacionālais sastāvs 

 Pašvaldība 

 Saimniecība 

 Transports 
Autoceļš  (Rīga (Baltezers)—Igaunijas robeža (Ainaži)), kas šķērso Saulkrastu novadu, veido arī Saulkrastu pilsētas austrumu robežu, atdalot Saulkrastu pilsētu no vasarnīcu ciemiem Saulkrastu pagastā. Teritorijā starp Saulkrastu pilsētu un Astru ciemu autoceļš A1 krustojas ar reģionālās nozīmes autoceļu  (Saulkrasti—Sēja—Ragana). Vēl viens galvenās nozīmes autoceļš, kas šķērso Saulkrastu novadu ir  (Inčukalns—Valmiera—Igaunijas robeža (Valka)), kas iet cauri diviem Saulkrastu novada ciemiem — Murjāņiem un Jaunkrimuldai.

Novada teritorijai cauri iet arī dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte, uz kuras novada teritorijā viena stacija Saulkrasti un trīs dzelzceļa pieturas (Inčupe, Pabaži un Ķīšupe). Plānots, ka Saulkrastu novada teritoriju šķērsos arī Rail Baltica, taču novada teritorijā neatradīsies neviena dzelzceļa pietura.

 Izglītība 

Saulkrastu novada teritorijā darbojas divas vidējās izglītības (Saulkrastu novada vidusskola un Murjāņu sporta ģimnāzija) iestādes un viena pamatizglītības iestāde (Sējas pamatskola).

 Sports 

 Kultūra 

 Reliģija 

 Ievērojami novadnieki 

 Ernests Švehs (1819–1898), skolotājs, ērģelnieks, kordiriģents
 Roberts Auniņš (1834—1914), luterāņu mācītājs
 Jānis Sarkanbārdis (1881—1932), politiķis
 Aleksandrs Klinklāvs (1899—1982), arhitekts
 Rūta Skujiņa (1907—1964), dzejniece, prozaiķe
 Austra Skujiņa (1909—1932), dzejniece
 Andrejs Siliņš (1940), fiziķis
 Oļegs Tillbergs (1956), mākslinieks
 Ligita Skujiņa (1958), aktrise
 Zintis Ekmanis (1958), bobslejists
 Aleksandrs Obižajevs (1959), vieglatlēts, treneris
 Ilona Dzelme-Grīnberga (1966), burātāja, trenere
 Edvīns Šnore (1974), Saeimas deputāts, kinorežisors, vēsturnieks
 Vadims Ksteņins (1975), Krievijas politiķis
 Aiva Aparjode (1977), bobslejiste, kamaniņu braucēja, trenere

 Ievērojamas vietas 

 Attēlu galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Skatīt arī 


Kategorija:Latvijas novadi