Saldus novads

Saldus novads ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienots agrākais Saldus novads un Brocēnu novads. Robežojas dienvidrietumos ar Dienvidkurzemes novadu, rietumos ar Kuldīgas novadu, ziemeļaustrumos ar Tukuma novadu, austrumos ar Dobeles novadu, kā arī dienvidos ar Lietuvas Šauļu un Telšu apriņķiem. Novada centrs atrodas Saldus pilsētā.

Novada teritorija pilnībā pārklājas ar pirms iepriekšējās administratīvi teritoriālās reformas pastāvējušā Saldus rajona teritoriju.

 Teritoriālais iedalījums 
Saldus novads sastāv no 2 pilsētām (Brocēni un Saldus) un 19 pagastiem: Blīdenes pagasts, Brocēnu pilsēta, Cieceres pagasts, Ezeres pagasts, Gaiķu pagasts, Jaunauces pagasts, Jaunlutriņu pagasts, Kursīšu pagasts, Lutriņu pagasts, Nīgrandes pagasts, Novadnieku pagasts, Pampāļu pagasts, Remtes pagasts, Rubas pagasts, Saldus pagasts, Saldus pilsēta, Šķēdes pagasts, Vadakstes pagasts, Zaņas pagasts, Zirņu pagasts un Zvārdes pagasts.

 Kurzemes vēsturiskajā zemē 
Kurzemē ietilpst: Blīdenes pagasts, Brocēnu pilsēta, Cieceres pagasts, Ezeres pagasts, Gaiķu pagasts, Jaunlutriņu pagasts, Kursīšu pagasts, Lutriņu pagasts, Nīgrandes pagasts, Novadnieku pagasts, Pampāļu pagasts, Remtes pagasts, Saldus pagasts, Saldus pilsēta, Šķēdes pagasts, Zaņas pagasts, Zirņu pagasts un Zvārdes pagasts.

 Zemgales vēsturiskajā zemē 
Zemgalē ietilpst: Jaunauces pagasts, Rubas pagasts, Vadakstes pagasts.

 Daba 
Novada vidus, ziemeļu un austrumu daļa atrodas Austrumkursas augstienes dienvidu daļā, ar tajā ietilpstošajām daļām — centrā Saldus pauguraine, rietumos Vārmes nolaidenums, austrumos Spārnenes viļņotais līdzenums, dienvidaustrumos Lielauces pauguraine. Dienvidos Viduslatvijas zemienes Vadakstes līdzenums. Rietumdaļā gar Ventu Kursas zemienes Pieventas līdzenums, galējos dienvidrietumos Ventas kreisajā krastā Rietumkursas augstienes Embūtes pauguraine.Latvijas ģeogrāfijas atlants. "Jāņa sēta", 2020 Reljefu veido galvenokārt lēzeni viļņoti pamatmorēnas līdzenumi (Ķirmeskalns 140 m), austrumos tie pāriet morēnu paugurainē, bet rietumos Ventas-Usmas ieplakā, kurā dziļā Ventas senleja ar terasēm. Vietumis subglaciālo vagu ezervirknes. Pamatiežus ziemeļdaļā veido augšdevona Famenas stāva nogulumi, dienvidu daļā pārsvarā perma, bet vietām arī juras, triasa, karbona un devona nogulumi. Derīgie izrakteņi: kaļķakmens (Kūmas, Nīgrande, Sātiņi-Sesile), dolomīts (Poģi), māls (Ceplīši, Ciecere, Saldus, Brocēni, Sātiņi), smilts (Namiķi), kūdra (Gāgu purvs, Veiķenieku purvs). Augsnes — galvenokārt podzolētās, vietām podzolētās gleja. Meži aizņem ap 40% no novada platības, purvi ap 3%.

Nokrišņu daudzums 650 — 750 mm gadā, ar maksimumu rietumos. Vidējā mēneša temperatūra novadā pēc dažādu gadu datiem: 
 1970. gadā, LME: -4 — -4,5 °C janvārī, +16,5 — +17 °C jūlijā. 
 1986. gadā, LPE: -5 °C janvārī, +16,5 °C jūlijā.
 2020. gadā, Latvijas ģeogrāfijas atlants: -6 ° C janvārī, +16 — +16,5 ° C jūlijā.

 Upes 
Novads atrodas Ventas baseinā. Lielākās upes: Venta, Ciecere, Zaņa, Ezere, Vadakste, ziemeļdaļā Ēda (Šķēde), Amula, Imula.

 Ūdenstilpes 
17 ezeri, kas lielāki par 1 ha. Lielākie: Cieceres ezers (2,8 km²), Remtes ezers (0,76 km²).

 Dabas aizsardzība 
Teritoriāli lielākās aizsargājamās dabas teritorijas: Zvārdes mežu dabas parks, dabas liegumi — Sātiņu dīķi, Zvārde.

 Vēsture 
Novada apdzīvotība zināma kopš bronzas laikmeta. 9.-10. gadsimtā novadu apdzīvoja galvenokārt kurši, austrumdaļā jaukti ar zemgaļiem. 13. gadsimtā lielākā tā daļa ietilpa kuršu Starpzemē, nelielas daļas kuršu Bandavā un zemgaļu Dobenē.Latvijas PSR vēsture, 1. sējums, kartes 94.-95. lpp. Rīga, "Zinātne", 1986. Kopš 13. gadsimta beigām gandrīz visa teritorija ietilpa Livonijas Kuldīgas komturejā, izņemot Ventas kreiso krastu, kurš piederēja Kurzemes bīskapijai, kopš 1561. gada Kurzemes un Zemgales hercogistē, ar 1795. gadu Krievijas Impērijas sastāvā, ar 1797. gadu izveidotajā Kurzemes guberņā. No 1915. gada vidus teritoriju bija okupējusi Vācija, 1919. gadā tā pārgāja Latvijas kontrolē.

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.OSP

 Apdzīvotās vietas 

+ Lielākās apdzīvotās vietas N#  Nosaukums  Statuss  Pagasts  Iedzīvotāji (2025)LĢIA.gov.lv Vietvārdu datubāze 16.01.2025 1.  Saldus  Pilsēta  -  10 231 2.  Brocēni  Pilsēta  -  3177 3.  Druva  Ciems  Saldus  976 4.  Lutriņi  Ciems  Lutriņu  488 5.  Kalni  Ciems  Nīgrandes  484 6.  Ezere  Ciems  Ezeres  471 7.  Nīgrande  Ciems  Nīgrandes  371 8.  Draudzība  Ciems  Novadnieku  345 9.  Kursīši  Ciems  Kursīšu  343 10.  Oškalni  Ciems  Cieceres  342

 Nacionālais sastāvs 

 Pašvaldība 

 Saimniecība 

 Transports 
Saldus novadu šķērso galvenais autoceļš  (Rīga (Skulte)—Liepāja), kas iet cauri arī abām novada pilsētām — Brocēniem un Saldum. Saldus pilsētā krustojas arī vairāki reģionālās nozīmes autoceļi. Pilsētas ziemeļos, krustojas autoceļš A9 ar autoceļu  (Ventspils—Kuldīga—Saldus), savukārt pilsētas centrā vienlaicīgi krustojas autoceļi P108,  (Kandava—Saldus) un  (Butnāri—Saldus—Ezere). Autoceļš P109 krustojas arī autoceļu A9 uz ziemeļrietumiem no Brocēnu pilsētas. Novada dienvidos, netālu no Lietuvas robežas, arī krustojas vairāki reģionālās nozīmes autoceļi. Ezerē, krustojas autoceļi P105 un  (Ezere—Embūte—Grobiņa). Garozās krustojas P106 un  (Skrunda—Ezere) autoceļi, savukārt Grīvaišos krustojas autoceļi P105 un  (Pūri—Auce—Grīvaiši).

Novada teritoriju sadala dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja uz kuras Saldus novadā atrodas viena funkcionējoša stacija — Saldus.

 Izglītība 

 Sports 

 Kultūra 

 Reliģija 

 Ievērojami novadnieki 

 Kārlis Beizaks (1915—1940), robežsargs
 Ansis Bīlenšteins (Hans Bielenstein, 1863 — 1919), mācītājs
 Emīls Bretšneiders (Emil Bretschneider, 1833 — 1901), vācbaltiešu ārsts, botāniķis, ceļotājs
 Vilhelms Roberts fon Bulmerinks (Wilhelm Robert von Bulmerincq, 1862 — 1953), Rīgas pilsētas galva (1913—1915)
 Teodors Eihmans (1897—1938), čekists
 Pauls Galenieks (1891—1962), botāniķis, sabiedriskais darbinieks
 Irma Grebzde (1912—2000), rakstniece
 Jānis Grīnbergs (1869—1923), mācītājs
 Alfrēds Hartmanis (1881—1927), šahists
 Jēkabs Janševskis (1865—1931), rakstnieks
 Arturs Kāposts (1888—1941), jurists, sabiedriskais darbinieks
 Jānis Klovāns (1935—2010), šahists
 Kārlis Kļava (1907—1941), šāvējs
 Kārlis Krūza (1884—1960), dzejnieks
 Kārlis Neilis (1906—1991), mākslinieks
 Ernests Pole (1872—1914), arhitekts
 Janis Rozentāls (1866—1917), mākslinieks
 Jānis Rudzutaks (1887—1938), politiķis
 Sofija Švarca (1754—1789), vācbaltiešu literāte
 Jukums Vācietis (1873—1938), karavīrs
 Gints Freimanis (1985—2023), futbolists
 Māris Miezis (1994), hokejists

 Ievērojamas vietas 

O.Kalpaka muzejs un piemiņas vieta "Airītes".

 Attēlu galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Skatīt arī 


Kategorija:Latvijas novadi