Ogres novads

Ogres novads ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā apvienoja Ogres novadu, Ikšķiles novadu, Lielvārdes novadu un Ķeguma novadu. Robežojas ziemeļos ar Cēsu, Siguldas un Ropažu novadiem, rietumos ar Salaspils un Ķekavas novadiem, dienvidrietumos ar Bauskas novadu, austrumos ar Madonas novadu un dienvidaustrumos ar Aizkraukles novadu. Novada centrs atrodas Ogres valstspilsētā.

Novada teritorija pilnībā pārklājas ar pirms iepriekšējās administratīvi teritoriālās reformas pastāvējušā Ogres rajona teritoriju.

 Teritoriālais iedalījums 
Ogres novadā ietilpst 16 pagasti un 4 pilsētas: Birzgales pagasts, Ikšķiles pilsēta, Jumpravas pagasts, Krapes pagasts, Ķeguma pilsēta, Ķeipenes pagasts, Lauberes pagasts, Lēdmanes pagasts, Lielvārdes pagasts, Lielvārdes pilsēta, Madlienas pagasts, Mazozolu pagasts, Meņģeles pagasts, Ogres valstspilsēta, Ogresgala pagasts, Rembates pagasts, Suntažu pagasts, Taurupes pagasts, Tīnūžu pagasts un Tomes pagasts.

 Vidzemes vēsturiskajā zemē 
Vidzemē ietilpst novada daļa Daugavas labajā krastā: Ikšķiles pilsēta, Jumpravas pagasts, Krapes pagasts, Ķeguma pilsēta (daļēji), Ķeipenes pagasts, Lauberes pagasts, Lēdmanes pagasts, Lielvārdes pagasts, Lielvārdes pilsēta, Madlienas pagasts, Mazozolu pagasts, Meņģeles pagasts, Ogres valstspilsēta, Ogresgala pagasts, Rembates pagasts, Suntažu pagasts, Taurupes pagasts, Tīnūžu pagasts.

 Zemgales vēsturiskajā zemē 
Zemgalē ietilpst novada daļa Daugavas kreisajā krastā: Birzgales pagasts, Ķeguma pilsēta (daļēji), Tomes pagasts.

 Daba 

Lielākā daļa novada atrodas Viduslatvijas zemienes Madlienas nolaidenumā ar augstumiem no 30 m vjl. rietumos līdz 90 m vjl. austrumos. Gar Daugavu iet Lejasdaugavas senleja, Daugavas kreisajā krastā — šīs pašas zemienes Upmales paugurlīdzenums un Taurkalnes līdzenums. Kreisajā krastā kāpas ar relatīvo augstumu 10–18 m, labajā krastā osu pauguru grēdas (Ogres Kangari, Lielie Kangari, Ķeipenes valnis). Paugurains reljefs aizņem ap 10% novada platības. Novada ziemeļaustrumos — Vidzemes Centrālās augstienes rietumu nogāzes Augšogres pazeminājums, Vestienas un Piebalgas pauguraines.Latvijas ģeogrāfijas atlants. "Jāņa sēta", 2020

Augsnes — velēnu podzolētās un velēnu gleja. Derīgie izrakteņi: dolomīts (Kranciems, Remīne, Rembate), smilšakmens (Rembate), māls (Birzgale, Kastrāne, Tome), saldūdens kaļķi, grants, kūdra (Sivēnīcas, Žļaugu, Pečoru purvi), minerālūdeņu avoti. Meži aptvēr ap pusi no novada teritorijas.

Vidējā temperatūra janvārī ir -6 — -6,5 °C, jūlijā +16,5 — +17 °C. Nokrišņu daudzums ir 700 — 850 mm gadā, ar maksimumu ziemeļaustrumos.

 Upes 
Novads pilnībā ietilpst Daugavas baseinā. Lielākās upes — Daugava, Ogre, Mazā Jugla, Līčupe, Lobe, Aviekste, Abza.

 Ūdenstilpes 
13 ezeru, kas lielāki par 1 hektāru. Lielākie no tiem — Lobes ezers (5,3 km²), Pečoru ezers (1,1 km²), Plaužu ezers (1 km²). Uz Daugavas Ķeguma ūdenskrātuve (24,9 km²) un daļa Rīgas ūdenskrātuves.

 Vēsture 
Novada teritorijas apdzīvotība zināma kopš bronzas laikmeta. Tā attīstību veicināja Daugavas tirdzniecības ceļš, kurš kļuva par vienu no pirmajiem krustnešu iebrukuma mērķiem. Uz to laiku novadā dzīvoja lībieši un latgaļi. 12. gadsimta beigās Ikšķilē uzcēla pirmo vācu pili un baznīcu; apkaimes lībiešus regulāri kristīja. 1207. gadā teritoriju pievienoja Rīgas bīskapijai.

Livonijas kara laikā teritorijas tika ievērojami izlaupītas un postītas. Pēc kara teritorija nonāca Polijas Pārdaugavas Livonijas hercogistes pakļautībā, pēc 1629. gada lielāko novada daļu ieguva Zviedrija. Lielā mēra laikā novada iedzīvotāju skaits ievērojami kritās — Ikšķiles draudzē izdzīvoja 15%, bet Suntažu draudzē 11,3% iedzīvotāju. 1721. gadā teritoriju pievienoja Krievijas Impērijai. Pirmā pasaules kara laikā teritorijas daļa gar Daugavu smagi cieta no karadarbības.

Līdz 1947. gadam Ogres novada teritorija ietilpa Rīgas apriņķī. Pēc 1947. gadā īslaicīgi tika izveidots Ogres apriņķis, bet 1949. gada 31. decembra administratīvi teritoriālās reformas rezultātā tika izveidots Ogres rajons. 1952. — 1953. gadā Ogres rajons ietilpa Rīgas apgabalā. 2009. gadā izveidots Ogres novads, bet 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas rezultātā tika izveidots pašreizējais Ogres novads, kurā apvienoja veco Ogres novadu, Ikšķiles novadu, Lielvārdes novadu un Ķeguma novadu.

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās.

 Apdzīvotās vietas 
Tabulā attēlotas 20 lielākās apdzīvotās vietas Ogres novadā

+Ogres novada iedzīvotāju skaits, pēc PMLP 01.01.2021,- 57 617Nr.NosaukumsStatussNovads (līdz 2021. gadam)Pagasti2000201620202025 1 Ogre Pilsēta Ogres novads Pilsēta 26200 23903 23061 23942 2 Ikšķile Pilsēta Ikšķiles novads Pilsēta 3853 6532 7217 7710 3 Lielvārde Pilsēta Lielvārdes novads Pilsēta 5183 6090 5939 6148 4 Ķegums Pilsēta Ķeguma novads Pilsēta 2546 2193 2088 2184 5 Ogresgals Ciems Ogres novads Ogresgala pagasts 872 1006 1007 1571 6 Ciemupe Ciems Ogres novads Ogresgala pagasts 513 939 1065 1179 7 Jumprava Ciems Lielvārdes novads Jumpravas pagasts 1264 1034 983 1019 8 Suntaži Ciems Ogres novads Suntažu pagasts 1002 776 718 815 9 Madliena Ciems Ogres novads Madlienas pagasts 1061 785 777 751 10 Birzgale Ciems Ķeguma novads Birzgales pagasts 816 624 618 635 11 Tīnūži Ciems Ikšķiles novads Tīnūžu pagasts 376 485 658 544 12 Lēdmane Ciems Lielvārdes novads Lēdmanes pagasts 676 540 508 513 13 Rembate Ciems Ķeguma novads Rembates pagasts 618 499 462 469 14 Ķeipene Ciems Ogres novads Ķeipenes pagasts 698 500 475 393 15 Laubere Ciems Ogres novads Lauberes pagasts 496 324 309 323 16 Kaibala Ciems Lielvārdes novads Lielvārdes pagasts 271 257 267 274 17 Līčupe Ciems Ogres novads Mazozolu pagasts 441 254 231 252 18 Meņģele Ciems Ogres novads Meņģeles pagasts 409 274 261 234 19 Taurupe Ciems Ogres novads Taurupes pagasts 379 223 222 242 20 Dobelnieki Ciems Ikšķiles novads Tīnūžu pagasts 34 116 164 224

 Nacionālais sastāvs 

 Pašvaldība 

Pašvaldības lēmējvaras funkcijas nodrošina novada iedzīvotāju ievēlēta dome 23 deputātu sastāvā. Tā, ka Ogres novads ir lielākais novads Latvijā pēc iedzīvotāju skaita, tad tās domes deputātu skaits ir lielākais starp pārējiem Latvijas novadiem. Domes darbs tiek organizēts pastāvīgo komiteju un domes sēdēs. Atbilstoši pašvaldības darbības jomām, dome no deputātu vidus ir izveidojusi sešas pastāvīgās komitejas – finanšu komiteju, attīstības un infrastruktūras komiteju, sociālo un veselības jautājumu komiteju, izglītības, sporta un uzņēmējdarbības veicināšanas komiteju, ielu, ceļu un transporta komiteju un
kultūras komiteju. 

+PartijasBalsu skaits%VietasNacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK", Latvijas Zemnieku savienība, Latvijas Zaļā partija10 47746,0912Latvijas Reģionu apvienība362915,964Kustība Par!, Jaunā konservatīvā partija243810,723Vidzemes partija227710,012Jaunā Vienotība18278,032

 Saimniecība 
2025. gadā Ogres novadā aktīvi bija 2782 uzņēmumi no kuriem 1971 uzņēmums bija sabiedrība ar ierobežotu atbildību, 477 bija zemnieku saimniecības, 172 bija individuālie komersanti, 131 individuālais uzņēmums, 14 kooperatīvās sabiedrības, 6 akciju sabiedrības. Lielākie uzņēmumi ir AS HansaMatrix, SIA Fazer Latvija un SIA Ogres rajona slimnīca.

 Transports 
Ogres novadu šķērso vairāki dažādu nozīmju autoceļi. Vienīgais galvenais autoceļš, kas iet cauri Ogres novadam ir  (Rīga—Daugavpils), kas savieno visas četras Ogres novada pilsētas — Ikšķili, Ogri, Ķegumu un Lielvārdi. Tāpat, novadu šķērso arī vairāki reģionālās nozīmes autoceļi —  (Rīga—Ērgļi),  (Ulbroka—Ogre), ] (Inciems—Sigulda—Ķegums),  (Inčukalns—Ropaži—Ikšķile),  (Augšlīgatne—Skrīveri),  (Tīnūži—Koknese),  (Rīgas HES—Jaunjelgava),  (Bauska—Linde) un  (Bauska—Aizkraukle).

Nozīmīga loma transporta sfērā ir dzelzceļa līnijai Rīga—Daugavpils, kas paralēli autoceļam A6 šķērso Ogres novadu. Uz dzelzceļa līnijas Ogres novadā ir divas stacijas (Ogre un Lielvārde) un septiņas dzelzceļa pieturas (Ikšķile, Jaunogre, Pārogre, Ciemupe, Ķegums, Kaibala un Jumprava).

 Izglītība 

Ogres novadā darbojas 5 vidējās izglītības iestādes, 14 pamatskolas un sākumskolas, kā arī 13 pirmsskolas izglītības iestādes.

 Vidējās izglītības iestādes 
 Edgara Kauliņa Lielvārdes vidusskola
 Ikšķiles vidusskola
 Madlienas vidusskola
 Ogres Valsts ģimnāzija
 Ogres tehnikums

 Pamatskolas un sākumskolas 
 Birzgales pamatskola
 Jaunogres pamatskola
 Jumpravas pamatskola
 Ķeguma pamatskola
 Ķeipenes pamatskola
 Lēdmanes pamatskola
 Lielvārdes pamatskola
 Ogresgala pamatskola
 Ogres Centra pamatskola
 Ogres Kalna pamatskola
 Suntažu pamatskola
 Taurupes pamatskola
 Tīnūžu sākumskola
 Valdemāra pamatskola

 Profesionālas ievirzes un interešu izglītība 
 Birzgales Mūzikas skola
 Ikšķiles Mūzikas un mākslas skola
 Kārļa Kažociņa Madlienas mūzikas un mākslas skola
 Lielvārdes Mūzikas un mākslas skola
 Lielvārdes Sporta centrs
 Ogres Basketbola skola
 Ogres Mūzikas un mākslas skola
 Ogres novada Interešu izglītības iestāde
 Ogres novada sporta centrs

 Pirmsskolas izglītības iestādes 
 Birzgales pirmsskolas izglītības iestāde "Birztaliņa"
 Ikšķiles pirmsskolas izglītības iestāde "Čiekuriņš"
 Ikšķiles pirmsskolas izglītības iestādes "Urdaviņa"
 Ķeguma pirmsskolas izglītības iestāde "Gaismiņa"
 Lielvārdes pirmsskolas izglītības iestāde "Pūt vējiņi"
 Madlienas pirmsskolas izglītības iestāde "Taurenītis"
 Ogresgala pirmsskolas izglītības iestāde "Ābelīte"
 Ogres pirmsskolas izglītības iestāde "Cīrulītis"
 Ogres pirmsskolas izglītības iestāde "Dzīpariņš"
 Ogres pirmsskolas izglītības iestāde "Riekstiņš"
 Ogres pirmsskolas izglītības iestāde "Saulīte"
 Ogres pirmsskolas izglītības iestāde "Strautiņš"
 Ogres pirmsskolas izglītības iestāde "Zelta sietiņš"

 Sports 

Ogres novadā darbojas 3 izglītības iestādes, kas nodarbojas ar sportistu audzināšanu:
 Lielvārdes Sporta centrs
 Ogres Basketbola skola
 Ogres novada Sporta centrs
 Vidzemes ledus halle

Tāpat, Ogres novadā ir bāzēti vairāki sporta klubi - BK Ogre (basketbols), Lielvārde/FatPipe (florbols), Ogres vilki (florbols), HK Ogre Juniors (hokejs).

 Kultūra 

Ogres novadā darbojas 20 kultūras un tautas nami, 23 bibliotēkas, kā arī 16 muzeji.

 Kultūras un tautas nami 
 Ogres novada Kultūras centrs
 Lielvārdes Kultūras nams
 Ikšķiles Tautas nams
 Ķeguma Tautas nams
 Birzgales Tautas nams
 Ciemupes Tautas nams
 Jumpravas Kultūras nams
 Krapes pagasta Kultūras nams
 Ķeipenes pagasta Kultūras nams
 Lauberes pagasta Kultūras nams
 Lēdmanes Tautas nams
 Madlienas pagasta Kultūras nams
 Mazozolu pagasta Kultūras nams
 Meņģeles pagasta Tautas nams
 Ogresgala Tautas nams
 Rembates Tautas nams
 Suntažu pagasta Kultūras nams
 Taurupes pagasta Tautas nams
 Tīnūžu Tautas nams
 Tomes Tautas nams

 Bibliotēkas 
 Birzgales pagasta bibliotēka
 Ciemupes bibliotēka
 Ikšķiles pilsētas bibliotēka
 Jumpravas pagasta bibliotēka
 Krapes pagasta bibliotēka
 Ķeguma pilsētas bibliotēka
 Ķeipenes pagasta bibliotēka
 Lauberes pagasta bibliotēka
 Lielvārdes pilsētas bibliotēka
 Lāčplēša bibliotēka
 Lēdmanes pagasta bibliotēka
 Madlienas pagasta bibliotēka
 Mazozolu pagasta bibliotēka
 Meņģeles pagasta bibliotēka
 Ogres Centrālā bibliotēka
 Ogres Centrālās bibliotēkas Bērnu literatūras nodaļa
 Ogresgala bibliotēka
 Rembates pagasta bibliotēka
 Suntažu pagasta bibliotēka
 Taurupes pagasta bibliotēka
 Tīnūžu pagasta bibliotēka
 Tomes pagasta bibliotēka

 Muzeji 
 Andreja Pumpura Lielvārdes muzejs
 Birzgales muzejs "Rūķi"
 Ikšķiles vidusskolas muzejs
 Kinostacija Ķeipenē
 Kultūras mantojumu centrs "Tīnūžu muiža"
 Latvenergo koncerna Enerģētikas muzejs
 Ķeguma pilsētas muzejs
 Madlienas novadpētniecības muzejs "Bet tā bija!"
 Muzejs "Tehnika no pagātnes"
 Ogres Vēstures un mākslas muzejs
 Publiskā observatorija Suntažos
 Purvīša muzejs
 Senlietu istaba - Jumpravas pagasta vēstures ekspozīcija
 Sudrabu Edžus dzimtās mājas
 Suntažu muižas pils un muzejs
 Taurupes muiža un novadpētniecības muzejs

 Reliģija 

Ogres novadā darbojas 10 luterāņu baznīcas, 5 katoļu baznīcas, 5 pareizticīgo baznīcas, 1 baptistu baznīca, 1 septītas dienas adventistu baznīca. Novadā ir arī viena evaņģēļiskās ticības draudze. Novada ziemeļos, netālu no Ikšķiles, darbojas Baskāju Karmela māsu ordeņa klosteris.

 Ievērojami novadnieki 
Ogres novada teritorijā dzimuši vai dzīvojuši:

 Kārlis Hūns (1831—1877), gleznotājs,
 Antons Benjamiņš (1860—1939), uzņēmējs un žurnālists,
 Kārlis Brencēns (1879—1951), gleznotājs un pedagogs,
 Eduards Brencēns (1885—1929), gleznotājs, grafiķis, dekorators un grāmatu ilustrators.
 Juris Zaķis (1936—2017), zinātnieks, pedagogs un politiķis
 Edmunds Krastiņš (1958), matemātiķis un politiķis
 Ilmārs Latkovskis (1958), žurnālists, publicists un politiķis
 Elita Patmalniece (1964), modes māksliniece
 Atvars Tribuncovs (1976), hokejists
 Igors Stepanovs (1976), futbolists
 Pēteris Draguns (1976), dzejnieks
 Andrejs Prohorenkovs (1977—2025), futbolists
 Dmitrijs Žabotinskis (1980), hokeja vārtsargs
 Marts Pujāts (1982), dzejnieks
 Jānis Pozņaks (1983), basketbolists
 Ēriks Dauksts (1984), politiķis
 Kaspars Bērziņš (1985), basketbolists
 Aija Andrejeva (1986), dziedātāja
 Oļegs Žatkins (1987), futbolists
 Oskars Bārtulis (1987), hokejists
 Anete Šteinberga (1990), basketboliste
 Otto Birznieks (1991), autosportists
 Vilhelms Purvītis (1872—1945), gleznotājs
 Kārlis Kažociņš (1886—1920). korditriģents
 Pauls Sakss (1878—1966), dziedonis
 Leontīne Blaua (Viola) (1878—1944), aktrise un dzejniece
 Rūdolfs Bangerskis (1878—1958), ģenerālis
 Meinards (1130/1140—1196), bīskaps
 Pauls Kvelde (1927—2017), diriģents
 Andrejs Pumpurs (1841—1902), rakstnieks, eposa "Lāčplēsis" autors, karavīrs
 Auseklis (1850—1879), dzejnieks, pedagogs, publicists
 Edgars Kauliņš (1903—1979), lauksaimnieks, kolhoza "Lāčplēsis" priekšsēdētājs
 Gunārs Priede (1928—2000), dramaturgs
 Uldis Žagata (1928—2015), horeogrāfs un deju pedagogs
 Ivande Kaija (1876—1942), īstajā vārdā Antonija Lūkina (dzimusi Meldere-Millere), rakstniece
 Dzintra Klētniece (1946—2016), teātra aktrise un režisore
 Anastasija Neretniece (1931), skolotājs, muzejniece, kultūras darbiniece
 Alex (1962—2021), mūziķis
 Olga Rajecka (1962), dziedātāja un vokālā pedagoģe
 Āris Matesovičs (1992), aktieris
 Jānis Baltvilks (1944—2003), dzejnieks un ornitologs
 Kārlis Grigulis (1884—1972), ornitologs un rakstnieks
 Jāzeps Osmanis (1932—2014), rakstnieks, tulkotājs, mākslinieks
 Regīna Ezera (1930—2002), rakstniece
 Kārlis Ēriks Arons (1933—2005), medicīnas vēsturnieks
 Jānis Greste (1876—1951), pedagogs
 Jānis Dūklavs (1952), politiķis
 Raimonds Vējonis (1966), politiķis, Latvijas Valsts Prezidents (2015—2019)
 Aleksis Mierlauks (1866—1943), režisors un aktieris
 Jānis Lūsis (1939—2020), šķēpa metējs
 Sudrabu Edžus (1860—1941), rakstnieks
 Nora Ikstena (1969—2026), rakstniece
 Jānis Purapuķe (1864—1902), rakstnieks
 Jānis Kaijaks (1952), režisors, aktieris
 Pēteris Rozenbergs (1871—1919), luterāņu mācītājs
 Uldevene, Daugavas līvu Lielvārdes pilsnovada vecākais
 Pauls Gailītis (1869—1943), sabiedriskais darbinieks, luterāņu mācītājs un skolotājs
 Daniels no Bannerovas, Lielvārdes kungs Daugavas Līvzemē
 Ludvigs Cimmermanis (1852—1906), Lielvārdes luterāņu mācītājs
 Jūlijs Mežapuķe (1901—1998), dārznieks, sabiedriskais darbinieks
 Ainars Bašķis (1961), inženieris, zemessargs, uzņēmējs un politiķis
 Ineta Lipša (1970), vēsturniece
 Imants Bodnieks (1941), treka riteņbraucējs un treneris
 Leonīds Leimanis (1910—1974), kinorežisors
 Jānis Sildegs (1939—1996), komponists un pianists
 Oļģerts Ābelīte (1909—1972), grafiķis
 Kristiāns Vilhelms Brokhūzens (1768—1842), luterāņu mācītājs
 Liāna Langa (1960), dzejniece un publiciste
 Aleksandrs Jaunbērzs (1882—1969), politiķis
 Aleksandrs Bode (1875—1955), telegrāfa un telefona sakaru speciālists
 Antons Megnis (1907—1982), gleznotājs
 Valdis Villerušs (1942), grafiķis, mākslas zinātnieks un pedagogs
 Marga Tetere (1912—1991), aktrise un režisore
 Ainārs Vilciņš (1966), politiķis, uzņēmējs, atslēdznieks skijoringists
 Česlavs Batņa (1979), kordiriģents, pedagogs un politiķis
 Jānis Jirgens (1871—1948), pedagogs, politiķis
 Rūdolfs Jirgens (1869—1944), pedagogs, psihologs

 Ievērojamas vietas 

 Attēlu galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites 


Kategorija:Latvijas novadi