Jelgavas novads

Jelgavas novads ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienots Jelgavas novads un Ozolnieku novads. Novada centrs atrodas Jelgavas valstspilsētā, kas gan pati neatrodas novadā. Robežojas centrā ar Jelgavas valstspilsētu, rietumos ar Dobeles un Tukuma novadiem, ziemeļos ar Mārupes novadu, ziemeļaustrumos ar Olaines novadu, austrumos ar Bauskas novadu un dienvidos ar Lietuvas Šauļu apriņķi.

Novada teritorija pilnībā pārklājas ar pirms iepriekšējās administratīvi teritoriālās reformas pastāvējušā Jelgavas rajona teritoriju.

 Teritoriālais iedalījums 
Jelgavas novadu veido 16 pagasti: Cenu pagasts, Elejas pagasts, Glūdas pagasts, Jaunsvirlaukas pagasts, Kalnciema pagasts, Lielplatones pagasts, Līvbērzes pagasts, Ozolnieku pagasts, Platones pagasts, Salgales pagasts, Sesavas pagasts, Svētes pagasts, Valgundes pagasts, Vilces pagasts, Vircavas pagasts un Zaļenieku pagasts.

 Daba 
Novada ziemeļdaļa atrodas Piejūras zemienes Rīgas smiltāju līdzenumā, dienviddaļa — Zemgales līdzenumā. Augsnes — velēnu karbonātu, velēnu podzolētās, tipiskas podzolētās. Meži 1982. gadā aizņēma 28% teritorijas. Derīgie izrakteņi: dolomīts (Kalnciems), māls (Kalnciems, Tetele, Āne, Liberti), kūdra (lielākie kūdras purvi — Kaigu purvs, Drabiņu purvs).

Vidējā temperatūra: -5,5 ° C janvārī, + 17 ° C jūlijā. Nokrišņu daudzums 500—600 mm gadā.

 Upes 
Novads atrodas Lielupes baseinā. Lielākās upes: Lielupe, Svēte, Iecava, Misa, Svitene, Sesava, Vircava, Platone.

 Ūdenstilpes 
Novadā ir 9 ezeri, kas lielāki par 1 ha.

 Vēsture 
Novada teritorijas apdzīvotība zināma kopš 2. gadu tūkstoša p.m.ē. Gandrīz visu 13. gadsimtu notika zemgaļu cīņas ar krustnešiem, tai skaitā zemgaļiem veiksmīgā Garozas kauja 1287. gadā. Kopš 13. gadsimta beigām visa teritorija ietilpa Livonijas Jelgavas komturejā, kopš 1566. gada Kurzemes un Zemgales hercogistē, ar 1795. gadu Krievijas Impērijas sastāvā, ar 1797. gadu izveidotajā Kurzemes guberņā.

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.https://data.stat.gov.lv/pxweb/lv/OSP_PUB/START__POP__IR__IRD/RIG010/

Līdz 2007. gadam iedzīvotāju skaits Jelgavas novadā pakāpeniski pieauga, taču kopš 2008. gada sarūk.

Lielākās apdzīvotās vietas

+  N#  Nosaukums  Statuss  Pagasts  Iedzīvotāji (2025)LĢIA.gov.lv Vietvārdu datubāze 16.01.2025 1.  Ozolnieki  Ciems  Ozolnieku  4195 2.  Kalnciems  Ciems  Kalnciema  1644 3.  Eleja  Ciems  Elejas  1571 4.  Āne  Ciems   Cenu  1312 5.  Brankas  Ciems  Cenu  1092 6.  Līvbērze  Ciems  Līvbērzes  822 7.  Nākotne  Ciems  Glūdas  778 8.  Zaļenieki  Ciems   Zaļenieku  669 9.  Viesturciems  Ciems  Glūdas  632 10.  Svēte  Ciems  Svētes  631

 Nacionālais sastāvs 

 Pašvaldība 

 Saimniecība 

 Transports 

Jelgavas novadu šķērso vairāki dažādas nozīmes autoceļi. Novada teritoriju sadala galvenais  (Rīga—Jelgava—Lietuvas robeža (Meitene)), savukārt novada ziemeļus šķērso  (Rīga (Skulte)—Liepāja). Tāpat, novadu šķērso vairāki reģionālās nozīmes autoceļi —  (Jelgava—Iecava),  (Jelgava—Staļģene—Code),  (Jelgava—Tērvete—Lietuvas robeža (Žagare)),  (Pūri—Auce—Grīvaiši),  (Jelgava—Dobele—Annenieki),  (Jelgava (Tušķi)—Tukums),  (Jelgava—Kalnciems),  (Jelgava—Dalbe) un  (Dobele—Bauska). 

Novadu teritoriju šķērso arī divas dzelzceļa līnijas: Rīga—Jelgava, uz kuras Jelgavas novada teritorijā atrodas viena stacija (Cena) un divas dzelzceļa pieturas (Dalbe un Ozolnieki), un līnija Jelgava—Liepāja, uz kuras atrodas vairākas dzelzceļa pieturas, kuras mūsdienās netiek izmantotas.

 Izglītība 

 Sports 

 Kultūra 

 Reliģija 

 Ievērojami novadnieki 

 Ievērojamas vietas 

 Attēlu galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Skatīt arī 


Kategorija:Latvijas novadi