Dunteni

200px|thumb|Grāfu Duntenu dzimtas ģerbonis.

Dunteni (), agrāk Duntes () ir vācbaltu dzimta, kuru priekšteči 16. gadsimtā ieceļoja Livonijā.

 Vēsture 
Jobsts Dunte (miris 1579. gadā) no Hildesheimas pārcēlās uz Tērbatu, bet Livonijas kara laikā 1563. gadā uz Rēveli. Viņa vidējais dēls Hanss Dunte (1565-1640) pārcēlās uz Rīgu un 1604. gadā kļuva par Rīgas pilsoni. Viņa vecākais dēls Jirgens Dunte (1599-1660) kļuva par Rīgas rātskungu 1639. gadā un par birģermeistaru 1655. gadā. 1653. gadā viņu iecēla Zviedru Vidzemes dižciltīgo kārtā kā fon Dunti. Arī viņa dēls Melhiors fon Dunte (1638–1684) 1672. gadā tika ievēlēts par Rīgas rātskungu. 
No Duntes dzimtas Zviedru Igaunijas atzara cēlušies vairāki muižu īpašnieki un Tallinas (tolaik Rēveles) rātskungi, kas mainīja savu uzvārdu no Duntēm uz "Dunteniem".

Pēc Vidzemes iekļaušanas Krievijas impērijas sastāvā 1744. gadā Duntes muižas mantiniece Jakobīne fon Duntena Liepupes draudzes baznīcā salaulājās ar baronu fon Minhauzenu. Pāris gadus vēlāk 1747. gadā Duntenu dzimtas Duntes atzaru (von Dunten a.d.H. Ruthern) ierakstīja Vidzemes bruņniecības matrikulā.

1755. gadā Georga fon Duntena īpašumā nonāca Nurmižu muiža, kuras kungu māja celta 1795. gadā. Dunteniem piederēja arī Sējas, Grāves un Dūjas muiža, kā arī īpašumi Igaunijā.

Krievu—turku kara (1787—1792) laikā Svētās Romas impērijas ķeizars Jozefs II 1787. gadā iecēla Krievijas impērijas armijas kapteini Oto Magnusu fon Duntenu (1722-1799) grāfa kārtā. 1796. gadā Suzdaļas kājnieku pulku pārdēvēja par ģenerālmajora fon Duntena musketieru pulku ().
Krievijas imnpērijas Valsts padome 1852. gadā apstiprināja  gvardes poručika Oto Vilhelma Kazimira Duntena un viņa bērnu tiesības lietot grāfa titulu. 

1901. gadā  Krievijas impērijas Valsts padome apstiprināja barona Reinharda Vilhelma Eižena Jozefa fon Dalviga tiesības savam uzvārdam pievienot sava mātesbrāļa grāfa Paula Georga Hiacinta fon Duntena uzvārdu, titulu un ģerboni (von Dunten Baron von Dalwigk zu Lichtenfels und Schauenburg).vesture.eu
Viņš savā īpašumā līdz 1904. gadam ieguva Karkuses pilsmuižu (Karkus), Duntes muižu (Ruthern), Sējas muižu (Zögenhof), Tūjas muižu (Taubenhof) un Nurmižu muižu (Nurmis).

 Duntenu muižas Latvijā 
Blomes muiža (Kulsdorf, 1748-1761),
Duntes muiža (Ruthern, no 1677. līdz 1904.),
Gāles muiža (Galenhof, apmēram 1780-1791),
Grāvesmuiža (Gravenhof, no 1751 līdz 1904),
Klijas muiža (Lemsküll, 1748-1761),
Kūdums (Kudums, 1724-1726),
Muižkalns (Lindenhof, 1748-1749),
Nurmižu muiža (Nurmis, 1755-1898),
Rūstuži (Rasels, kopš 1748. gada),
Sējas muiža (Zögenhof, no 1751. līdz 1904. gadam),
Tūjasmuiža (Taubenhof, no 1728. līdz 1904. gadam),
Tīnūži (Lindenberg, 1734–1748),
Ungurmuiža (Orelle, 1724-1726),
Jaunsalacas muiža (Neu-Salis, 1738-1795).

 Galerija 

 Atsauces 

Kategorija:Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas
Kategorija:Vācbaltieši
Kategorija:Vidzemes bruņniecības dzimtas
Kategorija:Latvijas cilvēki