Talsu novads

Talsu novads () ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienots agrākais Talsu novads, Dundagas novads, Mērsraga novads un Rojas novads. Robežojas rietumos ar Ventspils novadu, dienvidrietumos ar Kuldīgas novadu un dienvidos ar Tukuma novadu. Novada centrs ir Talsu pilsēta.

Novada teritorija pilnībā pārklājas ar pirms iepriekšējās administratīvi teritoriālās reformas (2009. gadā) pastāvējušā Talsu rajona teritoriju.

 Teritoriālais iedalījums 
Talsu novada pašvaldības teritorija iedalās 4 pilsētās un 18 pagastos, kas ir apvienoti 7 pilsētu un pagastu apvienībās.
+ApvienībaCentrsapvienībā ietilpstošie pagastiiedzīvotāju skaits (2024)platība, km2Dundagas pagastsDundagaDundagas pagasts2602558,7Ģibuļu apvienībaPastendeĢibuļu pagasts, Valdgales pagasts3303525Laucienes apvienībaLaucieneBalgales pagasts, Ķūļciema pagasts, Laucienes pagasts, Mērsraga pagasts3938432,8Rojas apvienībaRojaKolkas pagasts, Rojas pagasts3955318,3Sabiles un Stendes apvienībaSabileAbavas pagasts, Lībagu pagasts, Sabiles pilsēta, Stendes pilsēta, Strazdes pagasts, Virbu pagasts6647396,3Talsu pilsētaTalsiTalsu pilsēta86497,9Valdemārpils apvienībaValdemārpilsĀrlavas pagasts, Īves pagasts, Laidzes pagasts, Lubes pagasts, Valdemārpils pilsēta, Vandzenes pagasts5581511,9

 Daba 
Novads izvietojies Kurzemes pussalas ziemeļu daļā; tā ziemeļu krastu apskalo Baltijas jūras Irbes šaurums, austrumu — Rīgas līcis. Baltijas jūru no Rīgas līča atdala Kolkasrags — Kurzemes pussalas tālākais ziemeļu punkts. Novada austrumos, uz ziemeļiem no Mērsraga ciema, atrodas Mērsrags — otrs lielākais un izteiktākais zemesrags aiz Kolkasraga Latvijā.Mērsrags, Latvijas daba, 3. sējums. Izdevniecība „Latvijas enciklopēdija”, Rīga, 1995. Gar jūras piekrasti novada ziemeļu un ziemeļaustrumu daļā stiepjas Piejūras zemiene — smilšains seno jūru abrāzijas un akumulācijas līdzenums, kuru iedala Irves līdzenumā novada ziemeļos un Engures līdzenumā austrumos. Novada vidusdaļu aizņem Austrumkursas augstiene, kas sadalās Dundagas pacēlumā (ziemeļos) un Vanemas pauguraines Talsu paugurmasīvā (dienvidos). Pacēlumu un paugurmasīvu novada centrālajā daļā atdala Rojas ieplaka. Dundagas pacēluma ziemeļu robežu veido Baltijas ledus ezera stāvkrasts — Šlīteres Zilie kalni (75 m vjl.). Talsu paugurmasīva augstākā virsotne Kamparkalns (175 m vjl.) ir arī novada augstākais reljefa punkts. Novada rietumu daļa atrodas Kursas zemienes Ugāles līdzenumā, dienvidu daļa aiz Abavas senlejas — Austrumkursas augstienes Saldus pauguraines lēzenā ziemeļu nogāzē.Talsu rajons, Latvijas padomju enciklopēdija, 9. sējums, 493, 494 lpp. Galvenā enciklopēdiju redakcija, Rīga, 1987.

Novada teritorijas ģeoloģiskais griezums veidojas no kristāliskā pamatklintāja un platformsegas.

Pamatklintāju veido arhaja un proterozoja ieži: stipri deformēti granīti, gneisi, gabro un kristāliskie slānekļi. Nogulumiežu sega sastāv no 1250—1750 m biezas dažāda vecuma slāņkopas. To galvenokārt veido kembrija, ordovika, silūra un devona vecuma ieži. Platformsegas kopējais biezums palielinās virzienā no ziemeļaustrumiem uz dienvidrietumiem.

Augsnes augstieņu apvidos g.k. vidēji un vāji podzolētās (mežos arī stipri podzolētās) uz morēnu smilšmāla un mālsmilts cilmiežiem, zemienēs pārsvarā velēngleja, velēnu podzolētās gleja un purvu, piekrastē tipiski podzolētās uz smilts cilmiežiem. Meži aizņem vairāk nekā pusi no novada teritorijas, rietumdaļā daudz purvu (kopumā purvi aizņem ap 7% novada).

 Derīgie izrakteņi 
Novadā galvenokārt ir smilts, smilts—grants un kūdras resursi. Sastopami arī saldūdens kaļķu, dolomīta un māla krājumi, nedaudz šūnakmens, smilšmāls un laukakmeņu.

Smilts un grants atradnes un prognozēto krājumu laukumi atrodas galvenokārt kvartāra fluvioglaciālajos nogulumos, kas veido paugurus un un paugurainus masīvus. Lībagu apkārtnē izpētīti krājumi ap 100 miljoniem m3.

Smilts atradne silikātizstrādājumiem novadā — Rendas atradne pie Kuldīgas novada robežas.

Nelielā daudzumā novadā sastopami arī saldūdens kaļķieži. Izpētītas atradnes atrodas Strazdes un Virbu pagastos, pa vienai atradnei arī Laidzes, Lībagu un Valdgales pagastos. Kaļķiežu atradnes veido ezeru un avotu nogulumi, tie pārsvarā ir irdeni un labi noder skābo augšņu ielabošanai. Esošās atradnes netiek ekspluatētas.

Novada rietumu daļā atrodas vairākas izpētītas māla atradnes, kas pēc izcelsmes saistītas ar limnoglaciālajiem kvartāra nogulumiem. Apzināti ir krājumi Īves un Valdgales pagastos, māls sastopams arī Lubes pagastā.

Valdgales pagastā konstatēta viena atradne ar urāna rūdas klātbūtni, tā atrodas Gaujas svītas smilšakmeņos 65—78 m dziļumā.

Tikai neliela daļa zemes dzīļu resursu tiek intensīvi izmantota. Smilts—grants karjers «Kurzeme» Laucienes pagastā ir valsts nozīmes derīgo izrakteņu atradne.

 Klimats 
Teritorija iedalās trīs klimatiskajos reģionos: piekrastes, Kurzemes līdzenumu un Kurzemes augstieņu. Nokrišņu daudzums 550 — 700 mm gadā, ar maksimumu rietumos. Vidējā mēneša temperatūra -3 — -4 °C janvārī, +16,5 — +17 °C jūlijā.

 Upes 
Novads atrodas Ventas un vairāku piekrastes upju baseinos. Lielākās upes: īsā posmā Abava ar pieteku Virbupi, Roja, Stendes augštece ar Silupi, Vidusupe, Šķēde, Dursupe, Dzedrupe, Pāce, Melnsilupe, Pilsupe. Piekrastes ciemos dažādos laika periodos un apjomā ir ierīkoti grāvju tīkli, no kuriem daudzi ir aizbiruši, aizauguši un nepilda savas funkcijas. Vairākās vietās ciemu teritorijās nefunkcionē noteces uz jūru, jo daudzu gadu laikā tās aizpūstas ar smiltīm, un to vietās izveidojušās priekškāpas.

 Ūdenstilpes 
Lieli ezeri novadā ietilpst tikai daļēji — Engures ezera ziemeļdaļa un Usmas ezera ziemeļaustrumu daļa. No citiem ezeriem ievērojamākie ir Sasmakas, Spāres, Laidzes, Gulbju, Pāces, Plunču, Lubezers un Mordangas ezeri.

 Vēsture 
Purciema apmetnē Pilsupes krastos apdzīvotība noteikta kopš 3. gadu tūkstoša p.m.ē. Akmens laikmeta apmetnes zināmas arī Tojātos un citur. 9.-10. gadsimtā novada teritoriju apdzīvoja galvenokārt lībieši, dienviddaļā jaukti ar kuršiem. Uz 13. gadsimtu kurši no rietumiem un dienvidiem bija iespiedušies dziļāk novadā, izveidojot jaukti apdzīvotu Vanemas zemi. Novada dienvidi, iespējams, ietilpuši kuršu Bandavas zemē. 13. gadsimtā krustnešu iebrukuma rezultātā mūsdienu Talsu novada dienvidu daļa nonāca Livonijas ordeņa īpašumā, bet ziemeļu vispirms Rīgas bīskapijā, tad Rīgas domkapitula pārziņā, pēc vēl dažām īpašnieku maiņām kopš 1434. gada — Kurzemes bīskapijā. Pēc Livonijas sabrukuma bijušo ordeņa īpašumu pārņēma Polijai pakļautā Kurzemes hercogiste, bet bīskapijas daļa nonāca Piltenes apgabalā. Teritorijas attīstību pārtrauca Otrais Ziemeļu karš (1655—1661) un tam sekojošais mēris. Apvidus tika stipri nopostīts, nopostīta arī Talsu ordeņa pils, saimniecība panīka. Sekojošais Lielais Ziemeļu karš (1700—1721) nesa vēl lielākus postījumus; Talsos 1710. gadā bija palikuši tikai 10 iedzīvotāji. Ar 1795. gadu novads bija Krievijas Impērijas sastāvā, ar 1797. gadu — izveidotajā Kurzemes guberņā. Piltenes apgabals saglabāja tajā autonomiju līdz 1818. gadam. Pirmā pasaules kara laikā no 1915. gada vidus teritoriju bija okupējusi Vācija. 1919. gadā tā pārgāja Latvijas kontrolē.

2021. gada Latvijas administratīvi teritoriālās reformas rezultātā tika izveidots jaunais Talsu novads, apvienojot Talsu, Dundagas, Mērsraga un Rojas novadus.

 Iedzīvotāji 

 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.https://data.stat.gov.lv/pxweb/lv/OSP_PUB/START__POP__IR__IRD/RIG010/

 Apdzīvotās vietas 

+ Lielākās apdzīvotās vietas N#  Nosaukums  Statuss  Pagasts  Iedzīvotāji (2025)LĢIA.gov.lv Vietvārdu datubāze 16.01.2025 1.  Talsi  Pilsēta  —  9163 2.  Roja  Ciems  Rojas  2126 3.  Stende  Pilsēta  —  1545 4.  Sabile  Pilsēta  —  1435 5.  Dundaga  Ciems  Dundagas  1431 6.  Mērsrags  Ciems  Mērsraga  1268 7.  Valdemārpils  Pilsēta  —  1245 9.  Pastende  Ciems  Ģibuļu  666 8.  Lauciene  Ciems  Laucienes  636 10.  Kolka  Ciems  Kolkas  568

 Nacionālais sastāvs 

 Pašvaldība 

2024. gadā pašvaldība saskārās ar finanšu problēmām, un ekonomijas nolūkos tai nācās pāriet uz 4 dienu darba nedēļu, dažādu naudas piemaksu samazināšanu un lemt par štatu samazināšanu, kā arī samazināt citus izdevumus.

+PartijasBalsu skaits%VietasNacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"198021,835Mēs - Talsiem un novadam168918,624Jaunā Vienotība147116,223Talsu novada attīstībai, Latvijas attīstībai145015,993Latvijas Zaļā partija95310,512Latvijas Zemnieku savienība7998,812

Talsu novadā ir izveidotas 20 pilsētu un pagastu pārvaldes:

 Talsu pilsētas pārvalde
 Sabiles pilsētas un Abavas pagasta pārvalde
 Valdemārpils pilsētas un Ārlavas pagasta pārvalde
 Stendes pilsētas pārvalde
 Virbu pagasta pārvalde
 Strazdes pagasta pārvalde
 Lībagu pagasta pārvalde
 Vandzenes pagasta pārvalde
 Laidzes pagasta pārvalde
 Ķūļciema pagasta pārvalde
 Laucienes pagasta pārvalde
 Balgales pagasta pārvalde
 Ģibuļu pagasta pārvalde
 Lubes pagasta pārvalde
 Valdgales pagasta pārvalde
 Īves pagasta pārvalde
 Dundagas pagasta pārvalde
 Kolkas pagasta pārvalde
 Mērsraga pagasta pārvalde
 Rojas pagasta pārvalde

 Saimniecība 

 Transports 
Talsu novadu no galvenajiem autoceļiem šķērso tikai  (Rīga—Ventspils), ko ar Talsiem savieno reģionālās nozīmes autoceļš  (Talsi—Stende—Kuldīga). Autoceļš P120 sākas Talsu pilsētas dienvidos, krustojumā ar autoceļiem  (Talsi—Dundaga—Mazirbe),  (Talsi—Upesgrīva) un  (Talsu apvedceļš). Veģos autoceļš P120 krustojas ar autoceļu  (Līgas—Kandava—Veģi), veidojot autoceļa P130 turpinājumu. Zvirgzdos krustojas autoceļi P127 un P129. Talsu pilsētas dienvidrietumos krustojas autoceļš P129 ar  (Sloka—Talsi). Gar Rīgas līča piekrasti iet autoceļš  (Tukums—Ķesterciems—Mērsrags—Kolka), kas caur Roju savieno Mērsragu ar Kolku, kur tālāk ceļš turpinās kā  (Ventspils—Kolka). Rojā šis autoceļš krustojas ar citu reģionālās nozīmes autoceļu  (Valdgale—Roja), kas savukārt savieno Roju ar Valdgali, kur autoceļš P126 krustojas ar autoceļu P125. Autoceļš P125 iet līdz Mazirbei, kur tas krustojas ar autoceļu P124.

 Izglītība 

 Sports 

 Kultūra 

 Reliģija 

 Ievērojami novadnieki 

 Matīss Štobe (1742—1817), pedagogs un literāts
 Kārlis Heinrihs fon Heikings (Karl Heinrich von Heyking, 1752-1809), vācbaltiešu valsts darbinieks un jurists
 Heinrihs Kupfers (Heinrich Kupffer, 1814—1897), luterāņu mācītājs
 Ernests Dinsbergs (1816—1902), pedagogs, dzejnieks un publicists
 Krišjānis Valdemārs (1825—1891), latviešu publicists un politiķis, viens no jaunlatviešu kustības aizsācējiem
 Ansis Lerhis-Puškaitis (1859—1903), rakstnieks un folklorists
 Fricis Blumbahs (1864—1949), astronoms
 Andrejs Priedkalns (1868—1939), sabiedrisks darbinieks, advokāts
 Kārlis Stalte (Kōrli Stalte, 1870—1947), lībiešu dzejnieks
 Teodors Grīnbergs (1870—1962), luterāņu arhibīskaps
 Jānis Bickis (1877—1933), agronoms
 Ludvigs Adamovičs (1884—1943), mācītājs un valsts darbinieks
 Nikolajs Drejers (1888—1919), jūrnieks
 Kārlis Dziļleja (1891—1963), rakstnieks un literatūrvēsturnieks
 Arkādijs Eglītis (1898—1932), politiķis
 Marija Gerolda (1898—1987), Kurta Tuholska sieva
 Fricis Bergs (1900—1994), politiķis
 Kārlis Sūniņš (1907—1979), gleznotājs
 Pēteris Dambergs (Pētõr Damberg, 1909—1987), lībiešu valodnieks un dzejnieks
 Grizelda Kristiņa (1910—2013), lībiešu valodas pratēja
 Viktors Bertholds (1921—2009), lībiešu valodas pratējs
 Arvīds Blūmentāls (1925—2006), dēkainis
 Miķelis Lisments (1926—1998), kolhoza priekšsēdētājs
 Dzidra Ritenberga (1928—2003), aktrise un režosore
 Kārlis Miesnieks (1938), operdziedātajs
 Andrejs Cīrulis (1946), žurnālists
 Ivars Lācis (1949), zinātnieks, LU rektors
 Vera Zozuļa (1956), kamaniņu braucēja
 Gvido Zvaigzne (1958—1991), kinooperators
 Ivars Stonins (1971), aktieris
 Uvis Helmanis (1972), basketbolists
 Jānis Stībelis (1975), mūziķis
 Intars Busulis (1978), dziedātājs
 Guntis Galviņš (1986), hokejists
 Reinis Pekmans (1993), volejbolists

 Ievērojamas vietas 

 Attēlu galerija 

 Atsauces 


Kategorija:Latvijas novadi