Osvalds Fogelmanis

Osvalds Kristaps Fogelmanis (dzimis , miris ) bija Krievijas Impērijas armijas, vēlāk Latvijas Bruņoto spēku virsnieks, pulkvedis (1931), Vidzemes divīzijas štāba priekšnieks (1931—1939). Padomju represiju upuris.

1940. gada pavasarī uzvārdu latviskošanas kampaņas laikā nomainīja uzvārdu uz Aigars.

 Dzīvesgājums 
Osvalds Fogelmanis dzimis 1888. gada 31. martā Pēterburgā skolotāja ģimenē. 1909. gadā viņš pabeidza Jelgavas reālskolu un iestājās Rīgas Politehniskā institūta tirdzniecības nodaļā. 1911.—1912. gadā studijas pārtrauca obligātais karadienests Krievijas Impērijas armijā. Tā laikā Fogelmanis nokārtoja eksāmenu un ieguva praporščika dienesta pakāpi. Pēc dienesta viņš turpināja studijas, taču, Pirmajam pasaules karam sākoties, 1914. gada jūlijā tika iesaukts armijā. Cīnoties 29. artilērijas brigādē 10. armijas korpusa sastāvā, 1915. gada 8. februārī Fogelmanis nokļuva vācu gūstā. Pēc atbrīvošanas no tā, viņš atgriezās dzimtenē 1918. gada nogalē.

Latvijas armijā Osvalds Fogelmanis iestājās 1918. gada 21. decembrī leitnanta dienesta pakāpē. Latvijas Neatkarības kara sākumā tika iecelts par Apsardzības ministra sevišķu uzdevumu virsnieku, pēc tam vairākkārt tika piekomandēts sabiedroto misijām. 1919. gada 20. februārī tika paaugstināts par virsleitnantu, 13. jūlijā par kapteini. 1921. gada 1. martā viņam tika piešķirta pulkvežleitnanta dienesta pakāpe. 1922. gada 1. janvārī viņu iecēla par militāro atašeju Polijā. Šajā amatā viņš kalpoja līdz 1923. gada 9. septembrim. Būdams Polijā 1923. gadā Fogelmanis beidza Polijas Kara akadēmiju. Līdz 1931. gadam viņš pildīja dažādus amatus 5. Cēsu un 6. Rīgas kājnieku pulkā. 1931. gada 18. jūnijā tika iecelts par Vidzemes divīzijas štāba priekšniekuPrezidenta pavēle armijai un flotei Nr.194  Valdības Vēstnesis Nr. 134 (19.06.1931) un 1931. gada 17. novembrī paaugstināts par pulkvedi.Prezidenta pavēle armijai un flotei Nr.257  Valdības Vēstnesis Nr. 260 (18.11.1931) Šajā amatā Osvalds Fogelmanis nodienēja visilgāk — līdz 1939. gada oktobrim, kad pēc paša vēlēšanās tika atvaļināts.

Pēc tam, kad Latviju okupēja Padomju Savienība, 1941. gada 14. jūnijā, Osvaldam Fogelmanim neesot mājās, tika apcietināta viņa sieva Anna, bet abu bērni Līvija un Kristaps — izsūtīti. Cerēdams būt kopā ar ģimeni, Osvalds Fogelmanis nākamajā dienā pats pieteicās PSRS Iekšlietu Tautas komisariātā, kas apcietināja arī viņu un izveda uz Krievijas PFSR, kur 1943. gada 14. janvārī nošāva.

 Apbalvojumi 
 Sv. Staņislava ordenis, III šķira (ar šķēpiem),
 Triju Zvaigžņu ordenis, IV šķira Nr. 68 (1926).
 Triju Zvaigžņu ordenis, III šķira (1934).
 Viestura ordenis, II šķira ar šķēpiem Nr. 5 (1939).
 Aizsargu Nopelnu krusts (1934)"Virsnieku apbalvošana ar aizsargu Nopelnu krustu."  Latvijas Kareivis Nr. 289 (21.12.1934), 1. lpp.
 Somijas Baltās rozes ordenis, komandiera pakāpe.
 Polijas Atdzimšanas ordenis, komandiera pakāpe.
 Polijas Drošsirdīgo krusts.
 Lietuvas neatkarības 10 gadu jubilejas medaļa.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Sanktpēterburgā dzimušie
Kategorija:Pirmā pasaules kara dalībnieki
Kategorija:Latvijas Bruņoto spēku virsnieki
Kategorija:Staņislava ordeņa kavalieri
Kategorija:Viestura ordeņa lielvirsnieki
Kategorija:Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Kategorija:Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Kategorija:Ar Somijas Baltās Rozes ordeni apbalvotie
Kategorija:Padomju represiju upuri