Kausa rumpucis

Kausa rumpucis (Helvella acetabulum, arī Paxina acetabulum, Peziza acetabulum un Acetabula vulgaris) ir Latvijā vidēji bieži sastopama rumpuču ģints neēdama sēne.

 Taksonomija 

Sugu pirmais aprakstījis Kārlis Linnejs 1753. gadā kā Peziza acetabulum.Linnaeus C. (1753). Species Plantarum (latīniski) (1 ed.). Stockholm: Impensis Laurentii Salvii. p. 1181. Mūsdienu nosaukumu devis Lisjēns Kelē 1886. gadā.MycoBank: Quélet, L. 1886. Enchiridion Fungorum in Europa media et praesertim in Gallia Vigentium. :1-352 1977. gadā divas kausa rumpuču varietātes tika izdalītas kā atsevišķas sugas, Helvella arcto-alpinaMycobank: Helvella arcto-alpina un lielāko un gaišāko, vairāk dienvidos augošo Helvella dryadophila. Mycobank: Helvella dryadophilaA revision of the Helvella acetabulum group (Pezizales) in Fennoscandia  Authors: Harmaja, Harri Journal: Karstenia, Volume 17 (1977), Issue 1, pages 45-58. Doi: https://doi.org/10.29203/ka.1977.124

 Sēnes apraksts 
 Cepurīte: iekšpuse gluda, sākumā gaiši brūna, vēlāk olīvbrūna, sausā laikā un gaišākās vietās tumšāka līdz gandrīz melnai, sakritušu lapu noklāta var būt gaiša līdz bēša krāsai. Ārpuse samtaina, bālgana līdz brūnai, kļūst gaišāka kātiņa virzienā, ar zarotām dzīslām no kātiņa puses. Apmale vecākām sēnēm viļņaina, reizēm ieplīsusi. Sākumā puslodes, vēlāk kausa un šķīvja veidā, kaila un gluda, gaļīga, augstums un platums 2—8 cm. Mīkstums no balta līdz brūnganam. Garša un smarža nav samanāmas.Jordan M. (2004). The Encyclopedia of Fungi of Britain and Europe. London, UK: Frances Lincoln. p. 52. ISBN 0-7112-2379-3.
 Kātiņš: sākumā balts, vēlāk dzeltenīgs un dzeltenīgi brūngans, dobs, bieži ar vairākiem gareniskiem dobumiem, uz pamatni sašaurināts, ar krasi izteiktām 5—7 dzīslām, kas zarodamās pāriet uz cepurītes apakšdaļu. Garums 2—4 cm, resnums 1—1,5 cm (Dienvideiropā atrasti lielāki eksemplāri attiecīgi līdz 8 un 5 cm).Fungal Systematics and Evolution: The genera Helvella and Dissingia (Ascomycota: Pezizomycetes) in Europe – Notes on species from Spain , 75.lpp.
 Sporas: bezkrāsainas, birumraksts balts, eliptiskas vai elipsoīdas, gludas, vienšūnas, ar vienu lielu eļļas pilienu, 16—19/11—12 µmI.Dāniele, D.Meiere "Lielā Latvijas sēņu grāmata", Karšu izdevniecība Jāņa sēta, Rīgā, 2020, 495. lpp. (citos avotos izmēri norādīti starp 15,5—24/10,5—15 µm).
 Aski: ar kātiņu, cilindriski, ar 8 sporām, 180—320/15—20 µm. (Dienvideiropas avots norāda izmērus 310—380/13—16 µm.)
 Parafīzes pavedienveidīgas, brūnas, ar šķērssienām, pie pamatnes dakšveidīgi dalītas, 200—300/2,5 µm, galotnes virzienā paplašinās līdz 4 (10) μm.Tylutki EE. (1979). Mushrooms of Idaho and the Pacific Northwest. Moscow, ID: University Press of Idaho. p. 74. ISBN 0-89301-062-6.

 Augšanas apstākļi 
Saprofīts; pēc Kuo domām, var veidot mikorizu. Aug uz augsnes lapu koku (īpaši apšu un ozolu) un jauktos mežos, meža pļavās, ceļmalās, mitrās vietās.123Pilzsuche: Hochgerippter Becherling , Pfannenförmiger Becherpilz, Pokal-Rippenbecherling, Hochgerippte Lorchel, Hochgerippte Becherlorchel - ESSBAR! HELVELLA ACETABULUM (SYN. PAXINA ACETABULUM, PAXINA SULCATA, ACETABULA SULCATA, ACETABULA VULGARIS) Latvijā no aprīļa līdz jūnijam, siltos reģionos citos laikos. Sastopams arī pilsētās, fiksēts Rīgā pie Bābelītes ezera un Jūrmalā pie Salas ielas.Dabas dati: Kausa rumpucis, Helvella acetabulum Reizēm aug lielās biezās grupās. Atrasts Eirāzijā un Ziemeļamerikā,GBIF sugas atrašanas vietu karte arī Dienvidamerikā. Iespējams, izvēlas smilšainas vai kaļķainas augsnes.

 Barības vērtība 
Pamatā tiek uzskatīts par neēdamu. Daži avoti novērtē kā nosacīti ēdamu, bet spējīgu izsaukt vieglu saindēšanos. Citi nosauc ēdamību par nenoskaidrotu vai par ēdamu, bet neizsaucošu kulināru interesi, kas ir ļoti bieži attiecībā uz sīkajām sēnēm. Vairākas citas rumpuču ģints sēnes tiek apvainotas indīgā giromitrīna klātbūtnē, tāpēc nepārbaudītās sugas, ieskaitot kausa rumpuci, tiek stingri ieteikts pirms gatavošanas novārīt ar ūdens noliešanu vai ilgstoši žāvēt bez cilvēku klātbūtnes, kas daudzkārtīgi samazina giromitrīna daudzumu sēnēs.

 Līdzīgās sugas 
No citām mazām brūnām kausveida sēnēm atšķiras ar izteikto dzīslojumu cepurītes apakšdaļā. Pie šīs pazīmes neievērošanas Latvijā var tikt sajaukts ar Kelē rumpuci vai melnbalto rumpuci, kuru kātiņa dzīslojums izbeidzas tūlīt pēc cepurītes sākuma un nezarojas uz tās. Ziemeļamerikā sastopami arī citi līdzīgi rumpuči, kā Helvella costifera, kurš atšķiras no kausa rumpuča ar cepurītes dzeltenīguma nokrāsas trūkumu.Kuo, M. (2012, August). Helvella acetabulum. MushroomExpert.Com Ziemeļeiropā ir reta suga Helvella hyperborea ar līdzīgu dzīslojumu, bet tumšu samtaino cepurītes ārpusi. 

 Ārējās saites 

 Index Fungorum
 MycoBank
 NCBI taksonomijas datubāze
 Mikologu biedrība: Latvijā konstatētās sēņu sugas 
 Youtube: Helvella acetabulum: Champimaginatis. (franciski)
 Youtube: Cabacicos Helvella acetabulum. (spāniski)
 Youtube: Лопастник бокальчатый или Ацетабула обыкновенная (Helvella acetabulum). (krieviski)

 Atsauces 

Kategorija:Asku sēnes