Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs bija viens no 20 oficiālajiem olimpiskajiem sporta veidiem. Vieglatlētikā kopā startēja 118 sportisti no 16 valstīm. Sacensības notika no 1900. gada 14. jūlija (Bastīlijas diena) līdz 22. jūlijam. Vieglatlētikas sacensību norises vieta bija Kruakatelāns, Buloņas meža teritorijā.

Salīdzinot ar iepiekšējo olimpisko spēļu vieglatlētikas sacensībām šajās olimpiskajās spēlēs sacensību apstākļi bija sliktāki. Sacensības tika aizvadīts uz zāles laukuma, kas bija iezīmēts ar kokiem un bija nevienmērīgi augsts. Sacensību sākums bija 14. jūlijā (Bastīlijas diena), kas Francijā bija brīvdiena. Nākamā diena pēc tam bija svētdiena, kurā vairāki amerikāņi atteicās startēt. Lai neietekmētu rezultātus un medaļu sadalījumu organizatori nolēma 16. jūlijā, pirmdienā, notiekošos finālus ieskaitīt pie 15. jūlija, svētdienas, rezultātiem.

Medaļas tika sadalītas 23 dažādās vieglatlētikas disciplīnās, kas ir gandrīz divas reizes vairāk nekā iepriekšējās 1896. gada Atēnu olimpiskajās spēlēs. Pirmo reizi olimpiskās medaļas tika sadalītas šādās skrejceļa disciplīnās: 60 metru un 200 metru skriešanā, 200 metru un 400 metru barjerskrējienos, 2500 metru un 4000 metru šķēršļu skrējienā un 5000 metru komandas skrējienā; kā arī šādās laukuma disciplīnās: augstlēkšanā, tāllēkšanā un trīssoļlēkšanā no vietas un vesera mešanā. No šīm disciplīnām gandrīz visās vēlākajās olimpiskajās spēlēs līdz pat mūsdienām ir notikušas sacensības 200 metru skriešanā, 400 metru barjerskrējienā un vesera mešana.

No visām 15 vieglatlētikā pārstāvētajām valstīm olimpiskās medaļas izcīnīja 11 valstis, no tām 5 vismaz vienu zelta medaļu. Visvairāk medaļu izcīnīja ASV sportisti, kopumā 39 olimpiskās medaļas (16 zelta, 13 sudraba un 10 bronzas). Savukārt, mājinieki, Francija, izcīnīja tikai 7 medaļas. ASV sportisti izcīnīja pilnīgi visas medaļas 110 metru barjerskrējienā, augstlēkšanā un trīssoļlēkšanā no vietas, lodes grūšanā un vesera mešanā, bet 4000 metru šķēršļu skrējienā visas medaļas izcīnīja Lielbritānijas sportisti. Pirmās olimpiskās medaļas vieglatlētikā izcīnīja Bohēmijas, Dānijas, Indijas, Kanādas, Norvēģijas un Zviedrijas sportisti. Savukārt Francija, Kanāda, Lielbritānija un Ungārija izcīnīja pirmās zelta medaļas vieglatlētikā olimpiskajās spēlēs. ASV sportisti Ērvings Baksters un Volters Tjūksberijs, katrs izcīnīja pa 5 olimpiskajām medaļām vieglatlētikā, bet cits amerikānis Alvins Krencleins bija vienīgais, kurš izcīnīja 4 zelta medaļas.

Vieglatlētikas sacensību laikā tika laboti gandrīz visi iepriekšējās olimpiskajās spēlēs uzstādītie olimpiskie rekordi. Veiksmīgākais sportists, kurš laboja četrus olimpiskos rekordus, bija amerikānis Alvins Krencleins.

 Sacensību kalendārs 
 — Sacensības;  — fināls (medaļu izcīņa)

 Disciplīna  14. jūlijs  (Sest.)  15. jūlijs  (Svēt.)  16. jūlijs  (Pirm.)  17. jūlijs  (Otr.)  18. jūlijs  (Treš.)  19. jūlijs  (Ceturt.)  20. jūlijs (Piekt.)  21. jūlijs  (Sest.)  22. jūlijs  (Svēt.) Skrejceļa disciplīnas 60 metri   F         100 metri  F         200 metri          F 400 metri  ●  F        800 metri  ●   F       1500 metri   F        110 metru barjerskrējiens  F        200 metru barjerskrējiens    F       400 metru barjerskrējiens  ●  F        2500 metru šķēršļu skrējiens   F        4000 metru šķēršļu skrējiens    F       5000 metru komandu skrējiens          F Šosejas disciplīnas Maratons       F    Laukuma disciplīnas Augstlēkšana   F        Tāllēkšana  ●  F        Trīssoļlēkšana    F       Augstlēkšana no vietas    F       Tāllēkšana no vietas    F       Trīssoļlēkšana no vietas    F       Kārtslēkšana   F        Diska mešana  ●  F        Lodes grūšana  ●  F        Vesera mešana    F      

 Medaļu ieguvēji 
 Medaļnieki 
200px|thumb|Skats no 800 metru fināla skrējiena.
200px|thumb|Skats no 2500 metru šķēršļu skrējiena fināla.
200px|thumb|Skats no maratona skrējiena.
200px|thumb|Skats no augstlēkšanas sacensībām.
200px|thumb|Skats no kārtslēkšanas sacensībām.

Skrejceļa disciplīnas
 60 metri         100 metri       200 metri        400 metri        800 metri        1500 metri        110 metru barjerskrējiens         200 metru barjerskrējiens        400 metru barjerskrējiens        2500 metru šķēršļu skrējiens       4000 metru šķēršļu skrējiens        5000 metru komandu skrējiens                Anrī Deložs  Gastons Rageno  Žans Šastanjē  Andrē Kastaņē Albērs Šampudrī Netika pasniegta

Šosejas disciplīnas
 Maratons      

Laukuma disciplīnas
 Augstlēkšana        Tāllēkšana        Trīssoļlēkšana        Augstlēkšana no vietas         Tāllēkšana no vietas        Trīssoļlēkšana no vietas         Kārtslēkšana         Diska mešana         Lodes grūšana         Vesera mešana        

 Sportisti ar vairākām medaļām 
200px|thumb|Alvins Krencleins bija vienīgais no sportistiem, kurš šajās olimpiskajās spēlēs izcīnīja 4 zelta medaļas vieglatlētikā.

 Vieta Valsts Zelts Sudrabs Bronza Kopā Alvins Krencleins    4  —  —  4 Rejs Evrijs    3  —  —  3 Ērvings Baksters    2  3  —  5 Volters Tjūksberijs    2  2  1  5 Čārlzs Benets    2  —  1  3 Sidnijs Robinsons    1  1  1  3 Maiers Prinšteins    1  1  —  2 Stens Roulijs    1  —  3  4 Džordžs Ortons    1  —  1  2 Ričards Šeldons    1  —  1  2 Anrī Deložs    —  2  —  2 Normens Pričards    —  2  —  2 Patriks Līhijs    —  1  1  2 Džosija Makrakens    —  1  1  2 Žans Šastanjē    —  1  1  2 Luiss Šeldons    —  —  2  2

 Medaļu sadalījums starp valstīm 

  — Pirmās izcīnītās olimpiskās medaļas valstij šajā sporta veidā
  — Pirmās izcīnītā zelta medaļas valstij šajā sporta veidā
  — Pirmās izcīnītā sudraba medaļas valstij šajā sporta veidā
  — Pirmās izcīnītā bronzas medaļas valstij šajā sporta veidā

 Vieta Valsts Zelts Sudrabs Bronza Kopā 1    16  13  10  39 2   3  3  2  8 3/4   1  — 1  2  1  —  1  2 5   1  —  —  1 6   1  —  —  1 7    —  4  2  6 8    — 2  —  2 9    — 2  —  2 10    —  — 3  3 11/13    —  — 1  1   —  — 1  1   —  — 1  1 Kopā (13 valstis):  23  23  22  68

 Labotie un uzstādītie olimpiskie rekordi 

 Disciplīna  Rezultāts  Sportists (valsts) 60 metri 7.0   100 metri 10.8   /  200 metri 22.2   400 metri 49.4   800 metri 1:59.0   1500 metri 4:06.2   110 metru barjerskrējiens 15.4   200 metru barjerskrējiens 25.4   400 metru barjerskrējiens 57.6   2500 metru šķēršļu skrējiens 7:34.4   4000 metru šķēršļu skrējiens 12:58.4   Augstlēkšana 1.90 m   Tāllēkšana 7.185 m   Trīssoļlēkšana 14.47 m   Augstlēkšana no vietas 1.655 m   Tāllēkšana no vietas 3.21 m   Trīssoļlēkšana no vietas 10.58 m   Kārtslēkšana 3.30 m   /  Diska mešana 36.04 m   Lodes grūšana 14.10 m   Vesera mešana 51.01 m  

 Pārstāvētās valstis un sportisti 

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs vienglatlētikas sacensībās startēja 117 sportisti no 16 valstīm. Visvairāk sportistu vieglatlētikā bija no ASV — 43 sportisti. Pirmoreiz vieglatlētikā bija pārstāvēta Austrālija, Bohēmija, Indija, Itālija, Kanāda, Itālija un Norvēģija.

Iekavās uzrādīts sportistu skaits no valsts.


















 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (Sports Reference) 
 Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (Olympedia) 
 Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (Olympics) 
 De Wael, Herman. Herman's Full Olympians: "Athletics 1900". Accessed 18 March 2006. Available electronically at  .


Kategorija:1900. gada vasaras olimpisko spēļu sporta veidi

1900