2020. gads kosmonautikā

Šeit apkopoti 2020. gada nozīmīgākie notikumi kosmonautikā.

 Vispārēji 
2020. gada galvenais notikums bija koronavīrusa slimības COVID-19 pandēmija, kas skāra visas cilvēces darbības jomas, to skaitā arī kosmonautiku. Valstīs ieviestie dažādie karantīnas pasākumi noveda pie vairāku ražošanas un izmēģinājumu centru pagaidu slēgšanas vai darba maiņu samazināšanas. Tas ietekmēja daudzus kosmiskos projektus, un daudzu kosmisko aparātu starti tika atlikti.

Pirmo reizi pavadoņu apkalpošanas aparāts (MEV-1) saslēdzās ar sakaru pavadoni (Intelsat 901), lai uzturētu tā stāvokli orbītā, tādējādi pagarinot pavadoņa darbības ilgumu.

2020. gadā tika palaisti vairāku valstu pirmie Zemes mākslīgie pavadoņi:
 Quetzal-1 (Gvatemala),
 TRISAT, NEMO-HD (Slovēnija).

 Kosmiskie nesēji 
2020. gadā pirmo lidojumu veica vairākas jaunas nesējraķetes un to modifikācijas:
 Chang Zheng 5B, Ķīnas raķetes Chang Zheng 5 modifikācija tikai ar vienu pakāpi smagu kravu (līdz 25 t) ievadīšanai zemā orbītā;
 Chang Zheng 7A, Ķīnas raķetes Chang Zheng 7 modifikācija ar Chang Zheng 3B kriogēno trešo pakāpi kravu ievadīšanai ģeosinhonajā pārejas orbītā (pirmais starts 16. martā beidzās ar avāriju);
 Chang Zheng 8, Ķīnas divu pakāpju raķete ar celtspēju 4500 kg solārsinhronā orbītā;
 Gushenxing-1 (Ceres-1), Ķīnas privāta uzņēmuma Galactic Energy četrpakāpju raķete ar celtspēju 350 kg zemā orbītā;
 Kuaizhou 11, Ķīnas valsts uzņēmuma ExPace cietās degvielas raķete ar celtspēju 1500 kg zemā orbītā (pirmais starts 10. jūlijā beidzās ar avāriju);
 LauncherOne, ASV privāta uzņēmuma Virgin Orbit no lidmašīnas palaižama raķete ar celtspēju 300 kg solārsinhronā orbītā (pirmais starts 25. maijā beidzās ar avāriju);
 Qased, Irānas trīs pakāpju raķete ar celtspēju aptuveni 10 kg zemā orbītā;
 Rocket 3, ASV privāta uzņēmuma Astra divpakāpju raķete ar celtspēju līdz 150 kg solārsinhronā orbītā (trīs mēģinājumos neviens nebija veiksmīgs).

ASV uzņēmums SpaceX veica pilnībā atkārtoti izmantojamā divpakāpju nesēja Starship prototipu trīs atmosfēras izmēģinājumu lidojumus.

2020. gadā pēdējo lidojumu veica Japānas raķete H-IIB.

 Kosmosa pētniecība 
 Mēness pētniecība 
23. novembrī tika palaista Ķīnas zonde Changˈe 5, kas 1. decembrī nosēdās uz Mēness virsmas un ievāca grunts paraugus, to skaitā no līdz 2 metru dziļa urbuma. 16. decembrī tās atgriešanās kapsula nolaidās uz Zemes. Ķīna kļuva par trešo valsti pēc ASV un PSRS, kas ieguvusi paraugus no Mēness. Savukārt Changˈe 5 orbitālais aparāts tika novirzīts uz Zemes — Mēness Lagranža punktu L1.

 Starpplanētu zondes 
10. februārī tika palaists NASA Saules izpētes aparāts Solar Orbiter. Parker Solar Probe, kas tika palaista 2018. gadā, samazināja minimālo attālumu līdz Saulei vēl līdz 14,2 miljoniem km.

Jūlijā bija Marsa lidojumu optimālais logs, un uz šo planētu tika palaistas trīs misijas: Apvienoto Arābu Emirātu Al Amal (orbitālais aparāts), Ķīnas Tianwen 1 (orbitālais aparāts, nolaižamais aparāts un visurgājējs) un NASA Mars 2020 (visurgājējs Perseverance un helikopters Ingenuity).

NASA zonde OSIRIS-REx oktobrī uz īsu brīdi nolaidās uz asteroīda 101955 Bennu un savāca iežu paraugus. Japānas JAXA zondes Hayabusa2 kapsula 5. decembrī nolaidās uz Zemes ar asteroīda 162173 Rjūgū iežu paraugiem.

 Kosmiskās observatorijas 
Decembrī Ķīna palaida gravitācijas viļņu avotu pētniecības pavadoņus Xiaoji (GECAM A) un Xiaomu (GECAM B).

 Pilotējamie lidojumi 
SpaceX veica divus pilotējamus kosmosa kuģa Crew Dragon lidojumus (Demo-2 un Crew-1), tādējādi ASV pārtrauca apkalpju nogādāšanas uz SKS atkarību no Krievijas, kas sākās, kad 2011. gadā tika pārtraukta Space Shuttle programma.

Maijā Ķīnas izmēģināja kosmosa kuģa prototipu Xinyidai Zairen Feichuan Shiyan Chuan, kas būtu spējīgs lidojumiem uz Mēnesi.

Decembrī notika kravas kuģa Cargo Dragon, kas izstrādāts uz SpaceX Crew Dragon bāzes, pirmais lidojums CRS-21.

 Hronoloģija 
 Janvāris 
 7. janvāris:
 ar nesējraķeti Falcon 9 Full Thrust palaisti 60 sakaru pavadoņi Starlink;
 kravas kuģis SpaceX CRS-19 tika atvienots no SKS un nolaidās Klusajā okeānā.
 ar nesējraķeti Chang Zheng 3B palaists tehnoloģiju demonstrācijas pavadonis TJSW-5.
 15. janvāris:
 ar nesējraķeti Chang Zheng 2D palaisti pavadoņi Jilin-1 Kuanfu-01, ÑuSat 7, ÑuSat 8, Tianqi 5;
 SKS-61: Kristīna Kouka un Džesika Meira veica iziešanu kosmosā.
 16. janvāris:
 ar nesējraķeti Kuaizhou 1A palaists tehnoloģiju demonstrācijas pavadonis Yinhe-1;
 ar nesējraķeti Ariane 5ECA palaisti sakaru pavadoņi Eutelsat Konnect, GSAT-30.
 19. janvāris — Crew Dragon In-Flight Abort Test: veikts kosmosa kuģa Crew Dragon avārijas glābšanas sistēmas izmēģinājums lielā augstumā, simulējot nesējraķetes Falcon 9 Full Thrust avāriju.
 20. janvāris — SKS-61: Kristīna Kouka un Džesika Meira veica iziešanu kosmosā.
 25. janvāris — SKS-61: Endrū Morgans un Luka Parmitāno veica iziešanu kosmosā.
 29. janvāris:
 no SKS brīvā lidojumā palaists pavadonis STPSat-4;
 ar nesējraķeti Falcon 9 Full Thrust palaisti 60 sakaru pavadoņi Starlink.
 31. janvāris:
 ar nesējraķeti Electron palaists militārais pavadonis USA-294 (NROL-151);
 kravas kuģis Cygnus NG-12 tika atvienots no SKS;
 no Cygnus NG-12 brīvā lidojumā palaisti pavadoņi Aerocube-14A, Aerocube-14B, Aerocube-15A, Aerocube-15B, SwampSat-2, HuskySat-1, Orbital Factory 2.

 Februāris 
 1. februāris — no Cygnus NG-12 brīvā lidojumā palaisti pavadoņi CIRiS, ORCA-2, EdgeCube, MakerSat-1, MiniCarb, VPM, Lynk.
 6. februāris:
 kosmosa kuģis Sojuz MS-13 (apkalpe: Aleksandrs Skvorcovs, Luka Parmitāno, Kristīna Kouka) atvienojās no SKS un  nolaidās uz zemes;
 ar nesējraķeti Sojuz-2.1b / Fregat-M palaisti 34 sakaru pavadoņi OneWeb.
 9. februāris:
 ar nesējraķeti H-IIA palaists militārais pavadonis IGS-Optical 7;
 nesējraķetes Simorgh avārijā zaudēts pavadonis Zafar 1.
 10. februāris — ar nesējraķeti Atlas V 411 palaista Saules izpētes zonde Solar Orbiter.
 15. februāris — ar nesējraķeti Antares 230+ palaists kravas kuģis Cygnus NG-13.
 17. februāris — ar nesējraķeti Falcon 9 Full Thrust palaisti 60 sakaru pavadoņi Starlink.
 18. februāris:
 kravas kuģis Cygnus NG-13 tika saslēgts ar SKS;
 ar nesējraķeti Ariane 5ECA palaists sakaru pavadonis JCSAT-17 un okeānu tālizpētes pavadonis GEO-KOMPSAT-2B.
 19. februāris:
 no SKS brīvā lidojumā palaisti pavadoņi RadSat-U, Phoenix, QARMAN, CryoCube-1, AztechSat-1, SOCRATES, Argus-02 MVP, HARP, SORTIE;
 ar nesējraķeti Chang Zheng 2D palaisti pavadoņi XJS C, XJS D, XJS E, XJS F.
 20. februāris — ar nesējraķeti Sojuz-2.1a / Fregat-M palaists sakaru pavadonis Meridian-M № 9.
 25. februāris — pirmais pavadoņu apkalpošanas aparāts MEV-1 saslēdzās ar sakaru pavadoni Intelsat 901.

 Marts 
 7. marts — ar nesējraķeti Falcon 9 Full Thrust palaists kravas kuģis SpaceX CRS-20, tā kravā arī nanopavadoņi G-SATELLITE, Quetzal-1 (Gvatemalas pirmais pavadonis) un Lynk the World.
 9. marts:
 ar nesējraķeti Chang Zheng 3B/E palaists navigācijas pavadonis BeiDou-3 G2Q;
 kravas kuģis SpaceX CRS-20 tika saslēgts ar SKS.
 16. marts:
 nesējraķetes Chang Zheng 7A pirmais starts beidzās ar avāriju, zaudēts pavadonis XJY 6;
 ar nesējraķeti Sojuz-2.1b / Fregat-M palaists navigācijas pavadonis Kosmos-2545 (GLONASS-M № 759).
 17. marts — kravas kuģis Cygnus NG-12 tika novadīts no orbītas un sadega Zemes atmosfērā.
 18. marts — ar nesējraķeti Falcon 9 Full Thrust palaisti 60 sakaru pavadoņi Starlink.
 21. marts — ar nesējraķeti Sojuz-2.1b / Fregat-M palaisti 34 sakaru pavadoņi OneWeb.
 24. marts — ar nesējraķeti Chang Zheng 2C palaisti militārie pavadoņi Yaogan 30-06 01, Yaogan 30-06 02, Yaogan 30-06 03.
 26. marts — ar nesējraķeti Atlas V/551 palaists militārais sakaru pavadonis USA-295 (AEHF-6) un pavadonis TDO-2.

 Aprīlis 
 7. aprīlis — kravas kuģis SpaceX CRS-20 Dragon tika atvienots no SKS un nolaidās Klusajā okeānā.
 9. aprīlis:
 ar nesējraķeti Sojuz-2.1a palaists kosmosa kuģis Sojuz MS-16, apkalpe: Anatolijs Ivaņišins, Ivans Vagners, Kristofers Kesidijs; Sojuz MS-16 saslēdzās ar SKS;
 nesējraķetes Chang Zheng 3B/E avārijā zaudēts sakaru pavadonis Nusantara Dua (Palapa-N1).
 17. aprīlis — kosmosa kuģis Sojuz MS-15 atvienojās no SKS un nolaidās uz zemes, apkalpe: Oļegs Skripočka, Džesika Meira, Endrū Morgans.
 22. aprīlis:
 ar nesējraķeti Qased palaists militārais pavadonis Noor 1; 
 ar nesējraķeti Falcon 9 Full Thrust palaisti 60 sakaru pavadoņi Starlink.
 25. aprīlis — ar nesējraķeti Sojuz-2.1a palaists kravas kuģis Progress MS-14, tas saslēdzās ar SKS.
 28. aprīlis — no SKS brīvā lidojumā palaists Gvatemalas pirmais pavadonis Quetzal-1 (Guatesat-1).

 Maijs 
 5. maijs — nesējraķetes Chang Zheng 5B pirmajā lidojumā palaists Ķīnas pilotējamā kosmosa kuģa prototips Xinyidai Zairen Feichuan Shiyan Chuan un eksperimentāls nolaižamais aparāts Rouxing Chongqi Shihuowu Fanhui Cang Shiyan Cang.
 6. maijs — Rouxing Chongqi Shihuowu Fanhui Cang Shiyan Cang nolaišanās uz zemes neizdevās.
 8. maijs — kosmosa kuģa Xinyidai Zairen Feichuan Shiyan Chuan nolaižamais aparāts nolaidās uz zemes.
 11. maijs — kravas kuģis Cygnus NG-13 tika atvienots no SKS.
 12. maijs — ar nesējraķeti Kuaizhou 1A palaisti pavadoņi  Xingyun-2 01, Xingyun-2 02.
 13. maijs:
pavadoņu sakaru operators Intelsat ASV tiesā iesniedza bankrota pieteikumu;
 no kravas kuģa Cygnus NG-13 brīvā lidojumā tika palaists pavadonis Lynk.
 17. maijs — ar nesējraķeti Atlas V/501 misijā USA-299 (OTV-6) palaists militārais kosmoplāns X-37B un pavadonis FalconSAT-8.
 20. maijs — ar nesējraķeti H-IIB palaists kravas kuģis Kounotori 9.
 22. maijs — ar nesējraķeti Sojuz-2.1b / Fregat palaists militārais pavadonis Kosmos-2546 (EKS-4, Tundra № 14L).
 25. maijs:
 kravas kuģis Kounotori 9 tika pieslēgts pie SKS;
 no lidmašīnas palaižamas nesējraķetes LauncherOne pirmais izmēģinājumu lidojums beidzās ar avāriju.
 28. maijs (datums nav apstiprināts) — no kosmoplāna X-37B USA-299 tika palaists pavadonis USA-300 (iespējams, FalconSat 8).
 29. maijs:
 kravas kuģis Cygnus NG-13 tika novadīts no orbītas un sadega Zemes atmosfērā;
 ar nesējraķeti Chang Zheng 11 palaisti pavadoņi XJS G (Chuang Xin 6-01) un XJS H.
 30. maijs — ar nesējraķeti Falcon 9 Full Thrust palaists kosmosa kuģis Crew Dragon Demo-2, apkalpe: Daglass Hērlijs un Roberts Bēnkens.
 31. maijs:
 ar nesējraķeti Chang Zheng 2D palaists Zemes tālizpētes pavadonis Gaofen-9 02 un pavadonis HEAD-4;
 kosmosa kuģis Crew Dragon Demo-2 saslēdzās ar SKS.

 Jūnijs 
 4. jūnijs — ar nesējraķeti Falcon 9 Full Thrust palaisti 60 sakaru pavadoņi Starlink.
 10. jūnijs — ar nesējraķeti Chang Zheng 2C palaists Zemes tālizpētes pavadonis HaiYang 1D.
 13. jūnijs:
 ar nesējraķeti Electron palaisti pavadoņi ANDESITE, ANDESITE Node 1, ANDESITE Node 2, ANDESITE Node 3, ANDESITE Node 4, ANDESITE Node 5, ANDESITE Node 6, ANDESITE Node 7, ANDESITE Node 8, USA-301, USA-302, USA-303, RAAF M2 Pathfinder;
 ar nesējraķeti Falcon 9 Full Thrust palaisti 60 sakaru pavadoņi Starlink un pavadoņi Skysat 16, Skysat 17, Skysat 18.
 17. jūnijs:
 ar nesējraķeti Chang Zheng 2D palaists Zemes tālizpētes pavadonis Gaofen-9 03 un pavadoņi HEAD-5, ZDPS-3A;
 no SKS brīvā lidojumā palaists pavadonis REDEYE-2.
 23. jūnijs:
 ar nesējraķeti Chang Zheng 3B/E palaists navigācijas pavadonis BeiDou-3 G3Q;
 no SKS brīvā lidojumā palaists pavadonis REDEYE-3.
 26. jūnijs — SKS-63: Kristofers Kesidijs un Roberts Bēnkens veica iziešanu kosmosā.
 30. jūnijs — ar nesējraķeti Falcon 9 Full Thrust palaists navigācijas pavadonis USA-304 (GPS IIIA-03).

 Jūlijs 
 1. jūlijs — SKS-63: Kristofers Kesidijs un Roberts Bēnkens veica iziešanu kosmosā.
 3. jūlijs:
 ar nesējraķeti Chang Zheng 4B palaisti pavadoņi GaoFen DuoMo, Xibaipo (BY70-2);
 Apvienotāks Karalistes valdības un Indijas uzņēmuma Bharti Global konsorcijs izsolē iegādājās bankrota procesā esošo pavadoņu interneta operatoru OneWeb.
 4. jūlijs:
 nesējraķetes Electron avārijā zaudēti 5 pavadoņi Flock-4e, pavadoņi CE-SAT-IB, Faraday-1
 ar nesējraķeti Chang Zheng 2D palaists pavadonis Shiyan-6 02.
 6. jūlijs — ar nesējraķeti Shavit palaists militārais pavadonis Ofeq-16.
 8. jūlijs — kravas kuģis Progress MS-13 atvienojās no SKS, tas tika novadīts no orbītas un sadega Zemes atmosfērā.
 9. jūlijs — ar nesējraķeti Chang Zheng 3B/E palaists sakaru pavadonis APStar 6D.
 10. jūlijs — nesējraķete Kuaizhou 11 pirmajā lidojumā avarēja, zaudēti pavadoņi Jilin-1 Gaofen 02E (Bilibili Video Satellite), CentiSpace-1 S2, (Xiangrikui 2).
 13. jūlijs — no SKS brīvā lidojumā palaisti pavadoņi DeMi un TechEdSet 10.
 15. jūlijs — ar nesējraķeti Minotaur IV / Orion 38 misijā NROL-129 palaisti militārie pavadoņi USA-305, USA-306 USA-307 USA-308.
 16. jūlijs — SKS-63: Kristofers Kesidijs un Roberts Bēnkens veica iziešanu kosmosā.
 19. jūlijs — ar nesējraķeti H-IIA 202 palaista Marsa zonde Al-Amal.
 20. jūlijs — ar nesējraķeti Falcon 9 Full Thrust palaists militārais sakaru pavadonis ANASIS-II.
 21. jūlijs — SKS-63: Kristofers Kesidijs un Roberts Bēnkens veica iziešanu kosmosā.
 23. jūlijs:
 ar nesējraķeti Chang Zheng 5 palaista Marsa orbitālais aparāts Tianwen 1 ar nolaižamo aparātu un visurgājēju;
 ar nesējraķeti Sojuz-2.1a palaists kravas kuģis Progress MS-15; tas saslēdzās ar SKS.
 25. jūlijs — ar nesējraķeti Chang Zheng 4B palaisti pavadoņi Ziyuan III-03, Tianqi-10, Longxia yan X shexian.
 30. jūlijs:
 ar nesējraķeti Atlas V/541 palaists Marsa zonde Mars 2020 ar visurgājēju Perseverance un helikopteri Ingenuity;
 ar nesējraķeti Proton-M / Briz-M palaisti sakaru pavadoņi Ekspress-80, Ekspress-103.

 Augusts 
 1. augusts — kosmosa kuģis Crew Dragon Demo-2 atvienojās no SKS.
 2. augusts — kosmosa kuģis Crew Dragon Demo-2 nolaidās Atlantijas okeānā, apkalpe: Daglass Hērlijs un Roberts Bēnkens.
 6. augusts — ar nesējraķeti Chang Zheng 2D palaisti Zemes tālizpētes pavadoņi Gao Fen 9-04, Zhongli yu Daqi Kexue.
 7. augusts — ar nesējraķeti Falcon 9 Full Thrust palaisti 57 sakaru pavadoņi Starlink, pavadoņi BlackSky Global 7, BlackSky Global 8.
 15. augusts — ar nesējraķeti Ariane 5ECA palaisti sakaru pavadoņi BSAT-4b, Galaxy 30 un pavadoņu apkalpošanas aparāts MEV-2.
 18. augusts:
 ar nesējraķeti Falcon 9 Full Thrust palaisti 58 sakaru pavadoņi Starlink un pavadoņi SkySat 19, SkySat 20, SkySat 21;
 kravas kuģis Kounotori 9 tika atvienots no SKS.
 20. augusts — kravas kuģis Kounotori 9 tika novadīts no orbītas un sadega Zemes atmosfērā.
 23. augusts — ar nesējraķeti Chang Zheng 2D palaists Zemes tālizpētes pavadonis Gaofen-9 05 un pavadoņi Tiantuo-5, Duo Gongneng Shiyan.
 30. augusts — ar nesējraķeti Falcon 9 Full Thrust palaisti pavadoņi SAOCOM 1B, Tyvak-0172, GNOMES-1.
 31. augusts — ar nesējraķeti Electron palaisti pavadoņi Sequoia (Capella 2) un First Light (Photon).

 Septembris 
 3. septembris:
 ar nesējraķeti Vega palaisti pavadoņi Athena, ION CubeSat Carrier, 26 Flock-4v, ESAIL, UPMSat 2, NEMO-HD (Slovēnijas viens no diviem pirmajiem pavadoņiem), ÑuSat 6, GHGSat C1, 8 Lemur-2, 12 SpaceBEE, FSSCat A, FSSCat B, NAPA 1, TARS, Tyvak 0171, OSM 1 CICERO, DIDO 3, PICASSO, SIMBA,TRISAT (Slovēnijas viens no diviem pirmajiem pavadoņiem), AMICal-Sat, TTÜ100;
 ar nesējraķeti Falcon 9 Full Thrust palaisti 60 sakaru pavadoņi Starlink.
 4. septembris — ar nesējraķeti Chang Zheng 2F palaists eksperimentāls bezpilota kosmoplāns Chongfu Shiyong Shiyan Hangtian Qi.
 7. septembris — ar nesējraķeti Chang Zheng 4B palaists Zemes tālizpētes pavadonis Gaofen-11 02.
 12. septembris:
 nesējraķete Rocket 3.1 izmēģinājumu lidojumā cieta avāriju;
 nesējraķetes Kuaizhou 1A avārijā zaudēts Zemes tālizpētes pavadonis Jilin-1 Gaofen-02C.
 15. septembris — ar nesējraķeti Chang Zheng 11H palaisti Zemes tālizpētes pavadoņi: 6 Jilin-1 Gaofen-03B un 3 Jilin-1 Gaofen-03C.
 21. septembris — ar nesējraķeti Chang Zheng 4B palaists Zemes tālizpētes pavadonis HaiYang 2C.
 27. septembris — ar nesējraķeti Chang Zheng 4B palaisti Zemes tālizpētes pavadoņi Huanjing 2A un Huanjing 2B.
 28. septembris — ar nesējraķeti Sojuz-2.1b / Fregat palaisti sakaru pavadoņi Gonec-M № 27L, Gonec-M № 28L, Gonec-M № 29L un pavadoņi ICEYE X6, ICEYE X7, SALSAT, 2 × Kepler, LacunaSat 3, 4 × Lemur-2, MeznSat, 4 × NetSat, Descartes, Norby, 2 × Jarilo.

 Oktobris 
 3. oktobris — ar nesējraķeti Antares 230+ palaists kravas kuģis Cygnus NG-14 ar pavadoņiem Bobcat-1, NEUTRON-1, SPOC.
 5. oktobris — kravas kuģis Cygnus NG-14 tika saslēgts ar SKS.
 6. oktobris — ar nesējraķeti Falcon 9 Full Thrust palaisti 60 sakaru pavadoņi Starlink.
 11. oktobris — ar nesējraķeti Chang Zheng 3B/E palaists Zemes tālizpētes pavadonis Gaofen-13.
 14. oktobris — ar nesējraķeti Sojuz-2.1a palaists kosmosa kuģis Sojuz MS-17, apkalpe: Sergejs Rižikovs, Sergejs Kuds-Sverčkovs, Ketlīna Rubinsa; Sojuz MS-17 saslēdzās ar SKS.
 18. oktobris — ar nesējraķeti Falcon 9 Full Thrust palaisti 60 sakaru pavadoņi Starlink.
 20. oktobris — zonde OSIRIS-REx uz īsu brīdi nolaidās uz asteroīda 101955 Bennu un savāca iežu paraugus.
 21. oktobris — kosmosa kuģis Sojuz MS-16 (apkalpe: Anatolijs Ivaņišins, Ivans Vagners, Kristofers Kesidijs) atvienojās no SKS.
 22. oktobris — kosmosa kuģis Sojuz MS-16 nolaidās uz zemes.
 24. oktobris — ar nesējraķeti Falcon 9 Full Thrust palaisti 60 sakaru pavadoņi Starlink.
 25. oktobris — ar nesējraķeti Sojuz-2.1b / Fregat-M palaists navigācijas pavadonis Kosmos-2547 (GLONASS-K № 15L).
 26. oktobris — ar nesējraķeti Chang Zheng 2C palaisti militārie pavadoņi Yaogan 30-07 01, Yaogan 30-07 02, Yaogan 30-07 03 un pavadonis Tianqi 6.
 28. oktobris — ar nesējraķeti Electron palaisti Zemes tālizpētes pavadoņi CE-SAT-IIB un 9 Flock-4eˈ.

 Novembris 
 5. novembris:
 no SKS brīvā lidojumā palaisti pavadoņi Bobcat-1, SPOC, Neutron-1, Djara, Descent, SAT-TLA 1, Lemur-2;
 ar nesējraķeti Falcon 9 Full Thrust palaists navigācijas pavadonis GPS IIIA-04.
 6. novembris — ar nesējraķeti Chang Zheng 6 palaisti 10 Zemes tālizpētes pavadoņi ÑuSat un pavadoņi Taiyuan, Tianyan 05, Beihangxingsat 1.
 7. novembris:
 nesējraķetes Gushenxing-1 (Ceres-1) pirmajā lidojumā palaists pavadonis Tianqi 11 (ASES 014);
 ar nesējraķeti PSLV-QL palaists Zemes tālizpētes pavadonis EOS-01 (RISAT-2BR2), 4 pavadoņi KSM, 4 pavadoņi Lemur-2 un pavadonis R2 (M6P 2, LacunaSat-2).
 12. novembris — ar nesējraķeti Chang Zheng 3B/E palaists sakaru pavadonis Tiantong-1 02.
 13. novembris — ar nesējraķeti Atlas V 531 palaists militārais pavadonis USA-310 (NROL-101).
 16. novembris — ar nesējraķeti Falcon 9 Full Thrust palaists kosmosa kuģis SpaceX Crew-1, apkalpe: Maikls Hopkinss, Viktors Glovers, Soiči Noguči, Šenona Volkere.
 17. novembris:
 nesējraķetes Vega avārijā zaudēti Zemes tālizpētes pavadoņi SEOSat-Ingenio, TARANIS;
 kosmosa kuģis SpaceX Crew-1 saslēdzās ar SKS.
 18. novembris — SKS-64: Sergejs Rižikovs un Sergejs Kuds-Sverčkovs veica iziešanu kosmosā.
 20. novembris — ar nesējraķeti Electron palaisti pavadoņi DragRacer A (Alchemy), DragRacer B (Augury), BRO-2, BRO-3, APSS-1 (Waka Āmiorangi Aotearoa), 24 SpaceBEE, Gnome Chompski; pirmo reizi Electron pirmā pakāpe ar izpletņiem nolaidās okeānā un tika atgūta.
 21. novembris — ar nesējraķeti Falcon 9 Block 5 palaists Zemes tālizpētes pavadonis Sentinel-6.
 23. novembris — ar nesējraķeti Chang Zheng 5 / YZ-2 palaists kosmiskais aparāts Chang'e 5 Mēness grunts paraugu nogādāšanai uz Zemi.
 25. novembris — ar nesējraķeti Falcon 9 Block 5 palaisti 60 sakaru pavadoņi Starlink.
 28. novembris — zonde Chang'e 5 iegāja Mēness orbītā.
 29. novembris — ar nesējraķeti H-IIA 202 palaists sakaru pavadonis JDRS 1.

 Decembris 
 1. decembris — Chang'e 5 nolaižamais aparāts nosēdās uz Mēness virsmas.
 2. decembris — ar nesējraķeti Sojuz ST-A / Fregat-M palaists militārais pavadonis Falcon Eye 2.
 3. decembris:
 ar nesējraķeti Sojuz-2.1b / Fregat palaisti sakaru pavadoņi Gonec-M № 30L, Gonec-M № 31L, Gonec-M № 32L un militārais pavadonis Kosmos-2548 (ERA-1);
 Chang'e 5 pacelšanās pakāpe ar grunts paraugiem startēja no Mēness virsmas.
 5. decembris:
 no zondes Hayabusa2 atdalījās nolaižamais aparāts un nolaidās uz Zemes; Hayabusa2 turpināja ceļu uz asteroīdu ;
 Chang'e 5 pacelšanās pakāpe Mēness orbītā saslēdzās ar orbitālo aparātu un pārvietoja grunts paraugus uz atgriešanās aparātu.
 6. decembris:
 ar nesējraķeti Chang Zheng 3B/G5 palaists Zemes tālizpētes pavadonis Gaofen-14;
 ar nesējraķeti Falcon 9 Block 5 palaists kravas kuģis SpaceX CRS-21 (Cargo Dragon pirmais lidojums).
 7. decembris — kravas kuģis SpaceX CRS-21 saslēdzās ar SKS.
 9. novembris:
 ar nesējraķeti Chang Zheng 11 palaisti gravitācijas viļņu pētniecības pavadoņi Xiaoji (GECAM A) un Xiaomu (GECAM B);
 nesējraķetes prototips Starship SN8 pacēlās 12 km augstumā un kontrolēti nolaidās, bet nosēžoties uzsprāga.
 11. novembris — ar nesējraķeti Delta IV Heavy palaists militārais pavadonis USA-311 (NROL-44, Orion 10).
 13. novembris:
 Chang'e 5 orbitālais aparāts ar atgriešanās aparātu atstāja Mēness orbītu un sāka ceļu uz Zemi.
 ar nesējraķeti Falcon 9 Block 5 palaists radio retranslācijas pavadonis SXM 7.
 14. decembris — nesējraķetes Angara A5 / Briz-M izmēģinājumu lidojumā palaists kravas masas makets GMV.
 15. decembris:
 ar nesējraķeti Electron palaists Zemes tālizpētes pavadonis StriX-α;
 nesējraķetes Rocket 3 izmēģinājumu lidojumā neizdevās orbītā ievadīt izmēģinājumu kravu Rocket 3.2 Test Payload.
 16. decembris — Chang'e 5 atgriešanās aparāts ar Mēness iežiem nolaidās uz Zemes.
 17. decembris — ar nesējraķeti PSLV-XL palaists sakaru pavadonis CMS-01 (GSAT-12R).
 18. decembris — ar nesējraķeti Sojuz-2.1b / Fregat palaisti 36 sakaru pavadoņi OneWeb.
 19. decembris — ar nesējraķeti Falcon 9 Block 5 palaists militāros pavadoņus USA-312 un USA-313 (NROL-108).
 20. decembris — ASV uzņēmums Lockheed Martin paziņoja, ka iegādāsies raķešdzināju ražotāju Aerojet Rocketdyne Holdings.
 22. decembris — nesējraķetes Chang Zheng 8 pirmajā startā palaisti pavadoņi Xinjishu Yanzheng 7, Haisi-1, Yuanguang, Tianqi 08, ET-SMART-RSS.
 27. decembris:
 Saules zonde Solar Orbiter veica Veneras pārlidojumu;
 ar nesējraķeti Chang Zheng 4C palaisti pavadoņi Yaogan 33 un Weina-2.
 29. decembris — ar nesējraķeti Sojuz ST-A / Fregat-M palaists militārais pavadonis CSO-2.

 Miruši 
 24. februāris — Ketrīna Džonsone (Katherine Johnson), ASV matemātiķe (dzimusi 1918. gadā)
 18. marts — Alfreds Vordens (Alfred Worden), ASV kosmonauts (dzimis 1932. gadā)
 13. aprīlis — Žaks Blamons (Jacques Blamont), Francijas astrofiziķis (dzimis 1926. gadā)
 16. aprīlis — Žans Marī Lutons (Jean-Marie Luton), Francijas inženieris, kosmiskās nozares amatpersona (dzimis 1942. gadā)
 23. aprīlis — Džeimss Bregss (James M. Beggs), ASV uzņēmējs, kosmiskās nozares amatpersona (dzimis 1926. gadā)
 5. maijs — Jevgeņijs Mikrins (Евгений Анатольевич Микрин), Krievijas zinātnieks, inženieris, konstruktors (dzimis 1955. gadā)
 18. jūnijs — Sergejs Hruščovs (Сергей Никитич Хрущёв), PSRS, Krievijas, ASV zinātnieks, inženieris (dzimis 1935. gadā)
 24. jūnijs — Anatolijs Darons (Анатолий Давидович Дарон), PSRS, Krievijas raķešu konstruktors (dzimis 1926. gadā)
 6. augusts — Nikolajs Ļeontjevs (Николай Иванович Леонтьев), PSRS, Krievijas raķešdzinēju inženieris, konstruktors, amatpersona (dzimis 1928. gadā)
 26. augusts — Džeralds Kārs (Gerald Carr), ASV kosmonauts, inženieris (dzimis 1932. gadā)
 23. novembris — Eriks Gaļimovs (Эрик Михайлович Галимов), PSRS, Krievijas ģeoķīmiķis (dzimis 1936. gadā)
 24. novembris — Aleksandrs Degtjarjovs (Александр Викторович Дегтярёв), PSRS, Ukrainas inženieris, konstruktors, amatpersona (dzimis 1951. gadā)
 29. novembris:
 Vladimirs Fortovs (Владимир Евгеньевич Фортов), PSRS, Krievijas fiziķis (dzimis 1946. gadā)
 Pīters Tītss (Peter Teets), ASV izlūkošanas dienesta vadītājs, uzņēmējs, inženieris (dzimis 1942. gadā)