Aršīna

Aršīna (), arī solis () ir sena krievu garuma mērvienība, kas atbilda 28 collām, 16 veršokiem un 1,5 lokotiem ("elkoņiem"). Trīs aršīnas līdzinājās vienai asij. Metriskajā sistēmā viena aršīna atbilst 0,7112 metriem (71,12 cm), 1 kvadrātaršīna = 0,5058 m2, 1 kubikaršīna = 0,3597 m3.Аршин // Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона : в 86 т. — СПб., 1890—1907. Tika lietota arī pusaršīna un ceturtdaļa aršīnas ().Меры длины 

Par aršīnu sauc arī šāda garuma mērīšanas lineālu vai citu aršīnas nomērīšanai izmantojamu priekšmetu.Latviešu literārās valodas vārdnīca Uz šāda aršīnas parasti bija iedaļas ar veršokiem. Par aršīnieku () tika saukts tirgonis, kurš savu preci (parasti audeklu) mērīja ar aršīnu.

 Vēsture 

Aršīna tiek pieminēta senkrievu avotos kopš 16. gadsimta. Termina precīza izcelsme nav zināma, taču turku valodā ir analoģiska vēsturiska garuma mērvienība "aršims" jeb "roka", kas vienāda ar 70,9 cm. Ir arī versijas par aizguvumu no persiešu vai pat latīņu valodas. 16. gadsimta beigās vēl nebija stingri fiksēta aršīnas garuma, un katrs tirgonis varēja lietot savu mēru, no kā nācis krievu teiciens "mērīt ar savu aršīnu". Vēlāk 17. gadsimtā cars Aleksejs Mihailovičs ieviesa valsts standartizētu mērāmo aršīnu no dzelzs, kuru piespieda pirkt visus tirgoņus par stipri paaugstinātu cenu. Vēlākajā daiļliteratūrā ir apgalvojumi, ka tam bijusi liela nozīme pirmajā dumpī pret viņu, tomēr vēsturiska apstiprinājuma tam trūkst.Энциклопедическій лексиконъ Vēsturiski aršīnas standarts, pēc dažādiem avotiem, bijis starp 68,6 un 71,8 cm.

Cars Pēteris I, pielāgojot Krievijas mēru sistēmu angļu pēdām, pielīdzināja aršīnu 28 collām (71,12 cm), un šis garums turpmāk saglabājās. (Pastāv gan arī viedoklis, ka cars to nav darījis, jo konkrēts dokuments par to tā arī nav atrasts.)Белобров В.А., Роль Петра I в развитии русской системы мер длины 1899. gadā Krievijas Impērijā aršīna tika oficiāli pasludināta par galveno garuma mēru un saglabāja šo statusu līdz metriskās sistēmas ieviešanai. Krievijas PSFR pāreja uz jauno sistēmu tika uzsākta 1918. gadā, jaunajos mērījumos sākot lietot metrus un kilometrus. Latvijā pāreja uz metrisko sistēmu tika pabeigta 1924. gadā.

 Citās zemēs 

Sava aršīna bijusi Ļvivā (Lembergā), kur 19. gadsimtā 12 Ļvivas aršīnas līdzinājušās 13 Krievijas aršīnām. Līdzīgi, analoģiski turku variantam, saukta persiešu garuma mērvienība, kuras garums bijis 80,1 cm.

 Krievijas Impērijas laika mērvienības 

+ Krievu garuma mērvienību sistēma Mērvienības garums  pirkstos  veršokos   pēdās  aršīnās  asīs  verstīs  metriskajā sistēmā 1 pirksts (colla)  1            2,54 cm 1 veršoks  1,75  1          4,445 cm 1 pēda  12  6,875  1        30,48 cm  1 aršīna  28  16 2.333 1      71,12 cm 1 ass  84  48 7 3  1    2,1336 m 1 versts  42 000  24 000 3500 1500  500  1  1066,8 m

 Folklora 

Ap garuma mēru Krievijā izveidojās savi ticējumi, tādi kā "aršīnu nedrīkst uz gultas nolikt, jo tad mājā mironis būšot".В.И. Даль. Пословицы русского народа

 Atsauces 

Kategorija:Garuma mērvienības