Dzeltenbrūnā makstsēne

Dzeltenbrūnā makstsēne (Amanita fulva, agrāk arī Amanitopsis fulva) ir Latvijā ļoti bieža mušmiru ģints sēne, kuras augļķermeņi ir ēdami.Fungi.lv: Dzeltenbrūnā makstsēne 

 Taksonomija 

Starp mikologiem pastāv dažādi uzskati par to, vai makstsēnes ir atsevišķa ģints (Amanitopsis), mušmiru ģints atsevišķa apakšģints vai tikai mušmiru ģints un mušmiru apakšģints atsevišķa apakšsekcija (Vaginatae). Pēdējais uzskats pašlaik ir valdošais. Visumā makstsēnēm latīniski ir nostiprinājies mušmiru ģints nosaukums Amanita kā pirmais vārds, tomēr latviešu nosaukumi tām uz mušmirēm netiek mainīti.

Pastāv iespējamība, ka ar šo nosaukumu Ziemeļamerikā tiek apzīmētas vairākas ārēji līdzīgas sugas, un vairākas varietātes ir aprakstītas kā atsevišķas sugas Ziemeļamerikā un Austrumāzijā.Amanitaceae.org: Amanita fulva—Eurasian

 Morfoloģija 

 Augļķermeņi: cepurīšu sēnes, lapiņu sēnes, vidēja lieluma, lietojami pārtikā.
 Cepurīte: sākumā olveida un pusapaļa, vēlāk izpletusies, ar tumšāku pauguru vidū. Vecumā var būt saplaisājusi. Krāsa dzeltenīgi brūna, reizēm ar sarkanīgu nokrāsu. Platums 3—8 (12) cm, plānajās rievotajās malās izteikts svītrojums uz centru. Virsmiziņa gluda, spīdīga, mitrumā lipīga. Dažkārt ar lielām baltām plēksnēm — plīvura atliekām. Ļoti reti sastopama albīnā varietāte ar baltu cepurīti.
 Lapiņas: brīvas (nav pieaugušas kātiņam), ciešas, baltas vai krēmkrāsas, mīkstas, platas.Музей природы Латвийской ССР, “Грибы. Каталог выставки”, Avots, 1988., 54. lpp.Š.Evansa, Dž.Kibijs, “Sēnes”, Zvaigzne ABC, 2004., 100. lpp. ISBN 9984-37-648-6. Lapiņu šķautnes gludas, gaišas.Агеев Д. В., Бульонкова Т. М. Поплавок жёлто-коричневый (Amanita fulva) – Грибы Сибири
 Kātiņš: Netīri balts vai brūngans, pie pamata bumbuļveidā paresnināts, dobs, ar sīkām zvīņām cepurītes krāsā. Viegli atdalāms no cepurītes. Garš, salīdzinot ar cepurīti, 8—18 cm garš un 1—2 cm resns. Bez gredzena. Pamatne ietverta vaļīgā iekšpusē baltā, ārpusē baltā vai brūnganā maisveida makstī — kopējā plīvura atliekā.
 Mīkstums: plāns un trausls, balts, nemaina krāsu ievainojumu vietās, ar vāju patīkamu smaržu un garšu.Mycoweb.ru: Поплавок желто-коричневый Amanita fulva
 Sporas: ieapaļas, bezkrāsainas, gludas, masā baltas, 9—14x9—13 μm diametrā.I.Dāniele, D.Meiere "Lielā Latvijas sēņu grāmata", Karšu izdevniecība Jāņa sēta, Rīgā, 2020, 223. lpp. Joda šķīdumā nekrāsojas.Sugu enciklopēdija: Dzeltenbrūnā makstsēne - Amanita fulva (Schaeff.) Pers.
 Bazīdijas: ar 4 sporām.Kuo, M. (2013, April). Amanita fulva. MushroomExpert.Com

 Ekoloģija 

Mikorizas sēnes, sastopamas visu tipu mežos ar gan skuju, gan lapu kokiem, parasti pie bērziem, bieži mitros priežu mežos starp mellenājiem un purvu malās, skābās augsnēs. Latvijā parasti no jūlija līdz augustam, Britu salās līdz oktobrim.Nature First: Amanita fulva (Schaeff.) Fr. - Tawny Grisette Aug pa vienai vai nelielās grupās. Sastopamas galvenokārt Ziemeļu puslodes mērenajā joslā.

 Barības vērtība 

Gandrīz visi autori iesaka dzeltenbrūnās makstsēnes pirms ēšanas labi novārīt, jo vārīšana sadalot tās toksīnus,A.Antone, “Sēnes”, Avots, 2003., 137. lpp. ISBN 9984-757-05-6. daudz retāk tiek apgalvots, ka sēni var cept bez novārīšanas.А.В.Фертиков. «Практический справочник грибника», Премьера, Ижевск, 1992., 65. lpp. Svaigā veidā bez termiskās apstrādes vismaz 70—80°C temperatūrā visas makstsēnes pārtikā nav lietojamas.Monaco Nature Encyclopedia: Amanita vaginata

Tāpat kā citas makstsēnes, bieži netiek lasīta plānā un trauslā mīkstuma dēļ, kā arī līdzības dēļ ar mušmirēm.

 Līdzīgas sēnes 

Visas makstsēnes nezinātājs var sajaukt ar bieži sastopamajām tām radnieciskajām sugām — citām mušmirēm. Tomēr makstsēnēm uz kātiņa nav citām mušmirēm raksturīgā gredzena, un makstsēņu cepurīšu malās virsmiziņa ir bieži strīpota centra virzienā un rievota, jo tai cauri redzamas lapiņas, kamēr mušmiru cepurītes malās mīkstums ir biezāks un svītrojums nav vai gandrīz nav redzams.

Dzeltenbrūno makstsēni var sajaukt ar citām pēc krāsas līdzīgajām makstsēnēm, kā oranžo, divkrāsu un čūskādas makstsēni. Visas tās ir ēdamas pēc novārīšanas un medicīniskas nozīmes kulinārai sajaukšanai nav.

 Ārējās saites 

 Index Fungorum
 Mycobank
 GBIF atradņu karte

 Atsauces 

Kategorija:Mušmires
Kategorija:Lapiņu sēnes