Jakuti

Jakuti vai saha (jakutu: саха) ir tjurku tauta, kas dzīvo galvenokārt Sahas Republikā Krievijas Federācijā, arī Amūras apgabalā, Magadanas un Sahalīnas reģionos, kā arī Taimiras un Evenku nacionālajos apvidos. Jakutu valoda pieder tjurku valodu Sibīrijas zaram. Jakutu un eiropiešu pēcnācējus sauc par sahaļariem (krievu: cахаля́р, jakutu: бааhынай)

Jakuti nodarbojas ar lopkopību, koncentrējoties uz zirgu un liellopu audzēšanu.

 Izcelsme un vēsture 
Jakutu senči bija kurikāni, kas migrēja no Jeņisejas uz Baikāla ezeru.V.A. Stepanov "Origin of Sakha: Analysis of Y-chromosome Haplotypes" Molecular Biology, 2008, Volume 42, No 2, p. 226-237,2008 Jakuti sākotnēji apdzīvoja Baikāla ezera reģionu. Sākot ar 13. gadsimtu, viņi mongoļu spiediena ietekmē migrēja uz Vidējās Ļenas, Aldanas un Viļujas upju baseiniem. Jakuti apdzīvotā reģiona ziemeļdaļā lielākoties bija mednieki, zvejnieki un ziemeļbriežu gani, savukārt dienvidu jakuti audzēja liellopus un zirgus. 

Tiek lēsts, ka jakutu populācija no 1642. līdz 1682. gadam samazinājās par 70 procentiem, galvenokārt baku un citu infekcijas slimību dēļ. 
18. gadsimtā sakarā ar zelta atklāšanu un vēlāk ar Transsibīrijas dzelzceļa būvi Jakutijā ieradās arvien vairāk krievu. Līdz 18. gadsimta divdesmitajiem gadiem gandrīz visi jakuti apgalvoja, ka ir pārgājuši pareizticībā, taču viņi saglabāja (un joprojām saglabā) šamanismu. Jakutu literatūra sāka attīstīties 19. gadsimta beigās, un 20. gadsimta sākumā notika nacionālā atmoda. 

Krievijas pilsoņu kara beigās Mihaila Korobeiņikova vadībā notika Jakutu sacelšanās, ko apspieda Sarkanā armija. 1922. gadā PSRS valdība jakutu apdzīvoto apgabalu nosauca par Jakutijas Autonomo Padomju Sociālistisko Republiku. 
alt=|thumb|Jakuti Saha, 20. gs. sākums
No 1920. gadu līdz 1930. gadu beigām, kad Staļins uzsāka kolektivizācijas kampaņu, jakuti tika sistemātiski vajāti.Book of Peoples of the World: A Guide to Cultures, ed. by Davis, Harrison, Howe, National Geographic Books, ç2008, p.141 Iespējams, ka bada un nepietiekama uztura dēļ šajā periodā kopējais jakutu skaits samazinājās no 240 500 1926. gadā līdz 236 700 1959. gadā. No 1972. gada iedzīvotāju skaits sāka atjaunoties. 
Saskaņā ar Krievijas tautas skaitīšanas rezultātiem 2010. gadā Sahas Republikā dzīvoja 466 492 jakuti jeb 49,9% no visiem republikas iedzīvotājiem.

 Valoda 
Saskaņā ar 2010. gada tautas skaitīšanu aptuveni 87% jakutu Sahas Republikā brīvi pārvalda jakutu valodu, bet 90% — krievu valodu. Jakutu valoda pieder Sibīrijas tatāru valodu ziemeļu grupai. Tā visciešāk saistīta ar dolganu valodu, kā arī mazākā mērā ar tiviešu un šoru valodām. 

 Virtuve 
Sahas virtuvē atrodams tradicionālais dzēriens kumiss, govs, ķēves un ziemeļbriežu piena produkti, sasmalcināta sālīta zivju stroganīna, brieža gaļa, saldētas zivis, biezas pankūkas un salamat - prosas putra ar sviestu un zirga taukiem. No govs piena vai krējuma un dažādām ogām tiek gatavots deserts kierchekh. Indigirka ir tradicionālie zivju salāti.    

 Atsauces 

 Ārējās saites 



 Recipes for traditional Yakut cuisine (in Russian) 
 Yakut language site with lyrics, mp3 and video 
 Yakut newspaper site
 A good brief description of Yakut Society
 Russian translations of Yakut texts (heroic poetry, fairy tales, legends, proverbs, etc)
 A multi-language dictionary: Yakut – Classical Mongolian – Khalkha – Russian – German – English
 Historical and administrative background
 Korolenko, Vladimir Galaktionovich (1980) "Sibirskie rasskazy i ocherki" Hudozhestvennaya literatura, Moscow in Russian
 Ethnic groups -Yakuts
 North-Eastern Federal University in Yakutsk
 Yakut People and Their Culture 
 Trannie Mystics
 Yakut History of America