Tukuma novads

Tukuma novads ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienots agrākais Tukuma novads, Engures novads, Jaunpils novads un Kandavas novads. Robežojas austrumos ar Rīgas līci un Jūrmalas valstspilsētu, kā arī Mārupes un Jelgavas novadiem, dienvidos ar Dobeles novadu, rietumos ar Saldus un Kuldīgas novadiem, kā arī Talsu novadu. Novada centrs atrodas Tukuma pilsētā.

Novada teritorija pilnībā pārklājas ar pirms iepriekšējās administratīvi teritoriālās reformas pastāvējušā Tukuma rajona teritoriju.

 Vēsture 
Teritorijas apdzīvotība zināma kopš neolīta (Siliņupītes apmetne pie Lapmežciema 3.-2. gadu tūkstotī p.m.ē.). 13. gadsimta sākumā teritorijā dzīvoja lībieši, kurši un zemgaļi.

1253. gadā pēc Kursas sadalīšanas novads nokļuva Livonijas ordeņa īpašumā. 1562. gadā tas tika iekļauts izveidotajā Kurzemes un Zemgales hercogistē. 1795. gadā hercogiste tika iekļauta Krievijas Impērijā un 1797. gadā iekļauta Kurzemes guberņā (neliela daļa ap Kaņiera ezeru tika pievienota Krievijai jau 1783. gadā un iekļauta Vidzemes guberņā).Latvijas PSR vēsture, 1. sējums, kartes 94.-95. lpp. Rīga, "Zinātne", 1986.

 Administratīvais iedalījums 
Tukuma novads sastāv no 23 administratīvajām teritorijām (2 pilsētām un 21 pagasta): Cēres pagasts, Degoles pagasts, Džūkstes pagasts, Engures pagasts, Irlavas pagasts, Jaunpils pagasts, Jaunsātu pagasts, Kandavas pagasts, Kandavas pilsēta, Lapmežciema pagasts, Lestenes pagasts, Matkules pagasts, Pūres pagasts, Sēmes pagasts, Slampes pagasts, Smārdes pagasts, Tukuma pilsēta, Tumes pagasts, Vānes pagasts, Viesatu pagasts, Zantes pagasts, Zemītes pagasts un Zentenes pagasts.

 Kurzemes vēsturiskajā zemē 
Kurzemē ietilpst: 
Cēres pagasts, Degoles pagasts, Engures pagasts, Irlavas pagasts, Jaunsātu pagasts, Kandavas pagasts, Kandavas pilsēta, Matkules pagasts, Pūres pagasts, Sēmes pagasts, Smārdes pagasts, Tukuma pilsēta, Tumes pagasts, Vānes pagasts, Viesatu pagasts, Zantes pagasts, Zemītes pagasts, Zentenes pagasts

 Zemgales vēsturiskajā zemē 
Zemgalē ietilpst: 
Džūkstes pagasts, Jaunpils pagasts, Lestenes pagasts, Slampes pagasts

 Pašvaldība 

2021. gada pašvaldību vēlēšanās Tukuma novada domē tika ievēlēti 6 politiskie saraksti — politiskā partija "Latvijas Reģionu apvienība" (8 vietas), Latvijas Zaļā partija (3 vietas), politiskā partija "Tukuma pilsētai un novadam" (2 vietas), politiskā partija "Vienotība" (2 vietas), politiskā partija "Latvijas Zemnieku savienība" (2 vietas) un Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" (2 vietas). Savukārt par jaunizveidotā Tukuma novada domes priekšsēdētāju tika ievēlēts līdzšinējais Engures novada domes priekšsēdētājs Gundars Važa no Latvijas Reģionu apvienības.

 Daba 
Lielākā novada daļa ietilpst Austrumkursas augstienē, kuras sastāvdaļas ir Abavas senleja (ietveroša arī Slocenes ieleju) vidū, Vanemas pauguraine ziemeļos, Spārnenes viļņotais līdzenums dienvidrietumos un Saldus pauguraine tālākajos rietumos. Piekrastē atrodas Piejūras zemienes Engures un Rīgavas līdzenumi, austrumos — Viduslatvijas zemienes Zemgales un Tīreļu līdzenumi.Latvijas ģeogrāfijas atlants. "Jāņa sēta", 2020 Augstākie punkti - austrumdaļā Milzukalns pie Tukuma (119 m), dienvidrietumos Smiltiņu kalns (156 m).

Derīgie izrakteņi: dolomīts (Lēpeni), saldūdens kaļķieži, māls (Kandava, Smārde), grants un smilts (Jaunsāti, Kažoki, Cēre, Zvāre, Praviņas), kūdra (lielākie kūdras purvi — Vānes, Lestenes-Ēnavas, Sīļu, Praviņu). Kaņiera ezerā ārstnieciskās dūņas, pie Kandavas minerālavoti. Augsnes — piejūras daļā galvenokārt tipiski podzolētās, augstienēs velēnu vāji un vidēji podzolētās, zemienēs velēngleja, velēnu podzolētās, palieņu un purvu. Meži vairāk nekā 40% teritorijas, purvi ap 5%.

Vidējā temperatūra janvārī -4 °C — -5 °C austrumdaļā, jūlijā +16 °C — +17 °C. Nokrišņi 600—700 mm gadā ar maksimumu rietumos.

 Upes 
Lielākās upes:
 Ventas baseinā — Abava un tās pietekas: Viesate, Vēdzele, Pūre, Bebrupe, Amula, Imula
 Lielupes baseinā — Džūkste, Slampe.
 Rīgas līča baseinā — Slocene, Lāčupe.

 Ūdenstilpes 
63 ezeri ar platību virs viena hektāra, lielākie — Engures ezers (daļa, 19,1 km²), Kaņieris (11,2 km²), Valguma ezers (0,6 km²), Sēmes ezers (0,5 km²).

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.https://data.stat.gov.lv/pxweb/lv/OSP_PUB/START__POP__IR__IRD/RIG010/

 Apdzīvotās vietas 

+ Lielākās apdzīvotās vietas N#  Nosaukums  Statuss  Pagasts  Iedzīvotāji (2025)LĢIA.gov.lv Vietvārdu datubāze 16.01.2025 1.  Tukums  Pilsēta  —  17 299 2.  Kandava  Pilsēta  —  3502 3.  Engure  Ciems  Engures  1419 4.  Lapmežciems  Ciems  Lapmežciema  1293 5.  Slampe  Ciems  Slampes  794 6.  Jaunpils  Ciems  Jaunpils  803 7.  Ragaciems  Ciems  Lapmežciema  600 8.  Smārde  Ciems  Smārdes  594 9.  Pūre  Ciems  Pūres  583 10.  Tume  Ciems  Tumes  565

 Etniskais sastāvs 

 Ievērojami novadnieki 

 Volmārs fon Fārensbahs (1586—1633), karavīrs politiķis
 Kārlis fon Meks (1821—1876), uzņēmējs
 Kārlis Vilhelms Kupfers (1829—1902), anatoms
 Krišjānis Barons (pazīstams arī kā Dainu tēvs) (1835—1923), folklorists, rakstnieks un publicists. Viens no jaunlatviešu kustības pārstāvjiem.
 Kārlis Bergs (1843—1902), zoologs
 Jānis Kade (1858—1923), skolotājs un mūziķis
 Aleksandrs Hanss Bernevics (1863—1935), vācbaltiešu luterāņu mācītājs
 Jēkabs Klaviers (1865—1937), karavīrs
 Teodors Zeiferts (1865—1929), dzejnieks un literatūrkritiķis
 Ludis Bērziņš (1870—1965), mācītājs un folklorists
 Ernests Birznieks-Upītis (1871—1960), rakstnieks
 Gustavs Zemgals (1871—1939), otrais Latvijas Valsts prezidents
 Ansis Gulbis (1873—1936), grāmatizdevējs un rakstnieks
 Milda Bulle (1893—1938), skolotāja, komuniste
 Valters Sadovskis (1882—1956), politiķis
 Oskars Dankers (1883—1965), ģenerālis
 Ludvigs Sēja (1885—1962), diplomāts
 Kārlis Fihtenbergs (1886—1919), Latvijas Bruņoto spēku virsnieks
 Jānis Straubergs (1886—1952), skolotājs un kultūrvēsturnieks
 Ernests Gulbis (1888—?), politiķis
 Ernests Eferts-Klusais (1889—1927), rakstnieks, literatūrkritiķis, sabiedriskais darbinieks
 Ādolfs Bļodnieks (1889—1962), politiķis, Latvijas Ministru prezidents (1933—1934)
 Kārlis Straubergs (1889—1962), folklorists un filologs
 Roberts Liepiņš (1890—1978), diplomāts
 Arnolds Artums-Hartmanis (1895—?), latviešu strēlnieku virsnieks, vēlāk Latvijas Bruņoto spēku pulkvežleitnants
 Valdis Lukss (1905—1985), dzejnieks, žurnālists un politiskais darbinieks
 Žanis Ansons (1911—1968), latviešu leģiona virsseržants
 Imants Feltiņš (1928—2006), fiziķis
 Vija Artmane (1929—2008), aktrise
 Imants Ziedonis (1933—2013), dzejnieks, publicists, tulkotājs, scenārists
 Jānis Baltvilks (1944—2003), dzejnieks
 Ligita Gintere (1956), pedagoģe, politiķe, pašvaldības darbiniece
 Modris Liepiņš (1966), vieglatlēts
 Rihards Bargais (1969), dzejnieks

 Pašvaldība 

 Saimniecība 

 Transports 
Lielākā daļa autoceļu krustojas ap Tukuma pilsētu. Pašā Tukuma pilsētas centra krustojas trīs reģionālās nozīmes autoceļi —  (Jelgava (Tušķi)—Tukums),  (Tukums—Kuldīga),  (Tukums—Ķesterciems—Mērsrags—Kolka). Tukuma pilsētas dienvidrietumos, Līdumā, galvenais autoceļš  (Rīga—Ventspils), kas šķērso visu Tukuma novadu, krustojas ar autoceļu P121. Turpat netālu uz dienvidiem, autoceļš P121 krustojas ar autoceļu  (Tukums—Auce—Lietuvas robeža (Vītiņi)). Uz dienvidiem no Lidostas "Jūrmalas" A10 šoseja krustojas ar autoceļu P98. Pie Līgas dzirnavām A10 autoceļš krustojas ar autoceļu  (Līgas—Kandava—Veģi). Novada otrā pilsētā Kandavā krustojas autoceļi P130 un  (Kandava—Saldus). Zemītē autoceļu P109 divās daļās sadala autoceļš P121. Gar Rīgas līča piekrasti iet divi autoceļi ( (Sloka—Talsi) un P131), kas savā starpā krustojas uz dienvidrietumiem no Ķesterciema. Novada dienvidus šķērso arī autoceļš  (Rīga (Skulte)—Liepāja). 

Tukumā atrodas arī dzelzceļa līnijas Torņakalns—Tukums II, gala punkts. Kopumā uz šīs dzelzceļa līnijas Tukuma novadā atrodas divi dzelzceļa pieturas punkti — Smārde, Milzkalne, kā arī divas stacijas — Tukums I un Tukums II. Novada dienvidus šķērso arī dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja, taču uz tās, Tukuma novadā, neatrodas neviens pieturas punkts.

 Tūrisms 
 Apskates objekti 

 Kaives Senču ozols: Kaives apkārtnē, Tukuma novada Sēmes pagastā ir apjomīgākais dižkoks Latvijā un Baltijā, vienpadsmitais resnākais koks Austrumeiropā (kopējais apkārtmērs 10,2 metri). Pētnieku vidū vēl joprojām valda nevienprātība par tā patieso vecumu, bet tiek pieļauts, ka dižkoks varētu būt 500—1000 gadu vecs.
 Kinopilsēta "Cinevilla": Tukuma novada Slampes pagastā atrodas Baltijā lielākais publiskais brīvdabas filmēšanas laukums ar kopējo platību 150 hektāri, kurā savulaik ir uzņemtas tādas populāras latviešu spēlfilmas kā "Rīgas sargi", "Rūdolfa mantojums" un "Nameja gredzens".

 Kultūra 

 Izglītība 
Kopumā 2024. gada februārī Tukuma novada pašvaldībā darbojās 20 vispārējās izglītības iestādes:
 3 sākumskolas (Zemītes sākumskola, Sēmes sākumskola, Milzkalnes sākumskola);
 11 pamatskolas (Cēres pamatskola, Zantes pamatskola, Džūkstes pamatskola, Irlavas pamatskola, Tumes pamatskola, Smārdes pamatskola, Pūres pamatskola, Lapmežciema pamatskola, Tukuma 3. pamatskola, Kandavas Reģionālā pamatskola, Tukuma Ernesta Birznieka – Upīša 1. pamatskola);
 5 vidusskolas (Jaunpils vidusskola, Engures vidusskola, Zemgales vidusskola, Kandavas K. Mīlenbaha vidusskola, Tukuma 2. vidusskola);
 1 Valsts ģimnāzija – Tukuma Raiņa Valsts ģimnāzija.

Līdzīgi kā citviet Latvijā arī Tukuma novadā katru gadu ir novērojams skolēnu skaita samazinājums, par ko liecina fakts, ka pēdējos gados pašvaldības teritorijā ir slēgtas vairākas mazās skolas, vai samazināts to izglītības pakāpes statuss.

 Sports 

 Reliģija 

 Attēli 

 Skatīt arī 

 Tukuma apriņķis (1819—1949)
 Tukuma rajons (1949—2009)
 Tukuma novads (2009—2021)

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Tukuma novada pašvaldības oficiālā mājaslapa 
 Tukuma tūrisma informācijas centra oficiālā mājaslapa 


Kategorija:Latvijas novadi