Varoša

Varoša jeb Maraša (, ) ir pamesta Famagustas pilsētas daļa Kipras austrumos, Vidusjūras krastā. Varošā faktiski nav pastāvīgo iedzīvotāju, tā ir slēgta apmeklētājiem. Varoša atrodas Ziemeļkipras Turku Republikas kontrolē. ir Kipras pilsētas Famagustas rajons, kas atrodas Ziemeļkipras Turcijas Republikā. Pirms turku iebrukuma Kiprā, ko veica 1974, Varoša bija Famagustas modernais un tūristu apgabals. Turcijas armija iebrukuma laikā izraidīja tās iedzīvotājus, un kopš tā laika tā ir palikusi pamesta. Varošas platība ir 6,19 Km².

Līdz 1974. gada Turcijas iebrukumam Kiprā Varoša bija viens no populārākajiem reģiona kūrortiem ar lielu daudzumu viesnīcu un izklaides vietu. To apmeklēja tādas slavenības kā Elizabete Teilore un Brižita Bardo. Pēc Turcijas iebrukuma rajona iedzīvotāji tika padzīti un kopš tā laika rajons ir bez iedzīvotājiem, bet ēkas un infrastruktūra pamazām sabrūk.

 Vēsture 
70. gados Famagusta bija Kipras tūrisma galamērķis numur viens. Lai apmierinātu pieaugošo tūristu skaitu, tika uzceltas jaunas viesnīcas un lielas ēkas. Savu ziedu laikos Varošas rajons bija ne tikai pirmais tūristu galamērķis Kiprā, bet no 1970. līdz 1974. gadam viens no populārākajiem tūristu galamērķiem pasaulē, kļūstot par galamērķi turīgām un slavenām personībām, piemēram, Elizabete Teilore, Ričards Bērtons, Rakels Velčs un Brižita Bardo.

 Varošas raksturojums 
Varošas rajona galvenās iezīmes ietvēra John F Kennedy Avenue, kas radās netālu no Famagustas ostas un veda cauri rajonam paralēli Glossa Beach. Gar JFK Avenue bija daudz plaši pazīstamas luksusa viesnīcas, tostarp "King George Hotel", "The Asterias Hotel", "Grecian Hotel", "The Florida Hotel" un "Argo Hotel", kas bija Elizabete Teilora favorīts. Viesnīca Argo atrodas netālu no JFK Avenue gala ar skatu uz Protaras un Fig Tree Bay. Vēl viena galvenā Varošas iela bija Leonidas (), liela iela, kas ved uz rietumiem no JFK Avenue uz Vienna Corner. Leonidas bija Varošas galvenā iepirkšanās vieta un izklaides iela ar vairākiem bāriem, restorāniem un naktsklubiem.

 Tiesas lietas 

Pēc Kipras grieķu datiem, Varošas pludmalē, kas stiepjas no viesnīcas Contadia līdz viesnīcai Golden Sands, ir 425 zemes gabali. Pilns zemes gabalu skaits Varosha ir 6082.

Ir 281 gadījums, kad Kipras grieķi ir vērsušies Ziemeļkipras Nekustamā īpašuma komisijā (IPC) par kompensāciju.

2020. gadā Kipras grieķis Demetrioss Hadžihambis iesniedza prasību tiesā, pieprasot valsts kompensāciju par finansiālajiem zaudējumiem.

 No 1974. gada līdz mūsdienām 
Pēc turku iebrukuma Kiprā 1974. gada 20. jūlijā, reaģējot uz apvērsumu «pro-grieķiju», Kipras grieķu armija atvilka savus spēkus uz Larnaku . Turcijas armija virzījās uz Zaļo līniju, kas ir pašreizējā robeža starp abām kopienām. Dažas stundas pirms Kipras turku un grieķu armijas apšaudes Famagustas ielās visi iedzīvotāji, baidoties no slaktiņa, aizbēga. Daudzi tās iedzīvotāji patvērās dienvidos — Paralimni, Derinejas un Larnakas pilsētās. Kopš tā laika Paralimni ir kļuvis par Famagustas rajona Kipras jauno galvaspilsētu.

Kad iebrukuma laikā Turcijas armija pārņēma kontroli pār šo teritoriju, viņi to nožogoja. Kopš tā laika tai ir aizliegta piekļuve, izņemot Turcijas militārpersonām. Annan plāns būtu atgriezis Varošu Kipras grieķu kontrolē, taču tas nekad nenotika, jo Kipras grieķu vēlētāji to noraidīja 2004. gada referendumā.

Varošas pamešanas iemesls ir Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 550. rezolūcija (uzņemta 1984. gada 11. maijā), kurā teikts, ka "neviena cita, izņemot tās iedzīvotāju, mēģinājumi apmesties jebkurā Varošas daļā nav pieļaujami." Tāpēc Turcijas bruņotie spēki (TSK) nevar pārapdzīvot to kontrolē esošo teritoriju, kā rezultātā Varošas apgabals ir pamests.

Iedzīvotāju trūkums un līdz ar to arī remontdarbi nozīmē, ka ēkas pamazām brūk. Daba pieņemas spēkā, metāls rūsē, logi lūzt, augi izpleš savas saknes uz sienām un bruģa. jūras bruņurupuči ir redzēti arī dējam olas tās pamestajās pludmalēs. Tirdzniecības centri ir iesaldēti ar 1974. gada antīkajiem transportlīdzekļiem, un vairākus gadus pēc to pamešanas cilvēki saka, ka ir redzējuši spuldzes, kas joprojām spīd pa brīvo ēku logiem.

Kopš 2017. gada Turcijas armija ir atļāvusi ieceļot tikai Turcijas militārpersonām un Apvienoto Nāciju Organizācijas personālam.

Viens no šādiem norēķinu plāniem bija Annan plāns salas atkalapvienošanai, kas paredzēja Varošas atgriešanos sākotnējiem iedzīvotājiem. Taču Kipras grieķi to noraidīja 2004. gada referendumā. ANO Drošības padomes Rezolūcijā 550 teikts, ka tā "uzskata par nepieņemamiem mēģinājumiem kolonizēt jebkuru Varošas daļu no personām, kas nav tās iedzīvotāji, un aicina šīs teritorijas nodošanu Apvienoto Nāciju Organizācijas administrācijai”.

Eiropas Cilvēktiesību tiesa astoņiem Kipras grieķiem piesprieda no 100 000 līdz 8 000 000 eiro par to, ka viņiem 1974. gada iebrukuma rezultātā tika atņemtas mājas un īpašums. Lieta tika iesniegta kopīgi. uzņēmējs Constantinos Lordos un citi, un galvenais spriedums Lordos lietā tika pieņemts 2010. gada novembrī. Tiesa nolēma, ka astoņu iesniedzēju gadījumā Turcija ir pārkāpusi Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 1. protokola 1. pantu. par tiesībām mierīgi izmantot savu īpašumu un septiņu iesniedzēju gadījumā Turcija bija pārkāpusi 8. pantu par tiesībām uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību.

Tā kā nav cilvēku dzīvesvietas un uzturēšanas, ēkas turpina nolietoties. Laika gaitā daba sākusi atgūt daļu no pilsētas, jo metāls sarūsē, saplīst logi, augi iesakņojas sienās un bruģos un savvaļā aug vecās logu kastēs. 2014. gadā BBC ziņoja, ka Jūras bruņurupuči tika novēroti ligzdojam pilsētas pludmalēs.

Kipras raķešu krīzes laikā (1997—1998) Kipras turku līderis Raufs Denktašs draudēja pārņemt Varošu, ja Kipras valdība neatkāpsies.

 Atkārtota atvēršana civiliedzīvotājiem 

2011. gada Ziemeļkipras skaitīšanas laikā Varošas iedzīvotāju skaits bija 226.

2017. gadā Varošas pludmale tika atvērta ekskluzīvai turku (gan Kipras turku, gan Turcijas pilsoņu) lietošanai.

2019. gadā Ziemeļkipras valdība paziņoja, ka atklās Varošu kolonizācijai. 2019. gada 14. novembrī Ziemeļkipras premjerministrs Ersin Tatar paziņoja, ka Ziemeļkipra plāno atvērt Varosha līdz 2020. gada beigām.

2019. gada 9. decembrī Kipras turku reliģiskā fonda EVKAF administrācijas ģenerāldirektors Ibrahims Benters paziņoja, ka visa Maraša/Varoša pieder EVKAF. Benters sacīja, ka "EVKAF var slēgt īres līgumus ar Kipras grieķiem, ja viņi pieņems, ka nožogotā pilsēta pieder Evkafam".

2020. gada 22. februārī Kipra paziņoja, ka uzliks veto Eiropas Savienības līdzekļiem Kipras turkiem, ja Varoša atvērtos darījumiem.

2020. gada 6. oktobrī Ziemeļkipras premjerministrs Ersin Tatar paziņoja, ka Varošas pludmales zona atkal tiks atvērta sabiedrībai 2020. gada 8. oktobrī. Turcijas prezidents Redžeps Tajips Erdogans sacīja, ka Turcija pilnībā atbalsta lēmums. [21] Šāds solis tika pieņemts pirms 2020. gada Ziemeļkipras prezidenta vēlēšanām, kurās kandidēja tatārs. Premjerministra vietnieks Kudrets Ezersajs, kurš iepriekš strādāja pie atsākšanas, sacīja, ka šī nav pilnīga teritorijas atvēršana, ka tas ir vienkārši tatāra vienpusējs vēlēšanu triks. Viņa Tautas partija izstājās no tatāru kabineta, izraisot Kipras turku valdības sabrukumu. [22] [23] ES galvenais diplomāts nosodīja plānu, raksturojot to kā ANO pamiera līguma "nopietnu pārkāpumu". Turklāt viņš lūdza Turciju pārtraukt šo darbību. ANO ģenerālsekretārs pauda bažas par Turcijas lēmumu.

2020. gada oktobrī Turcijas prezidents Redžeps Tajips Erdogans kopā ar pašpasludinātās Ziemeļkipras Turcijas Republikas (KKTC) premjerministru Ersin Tatar , pavēlēja atkārtoti atvērt Varosha.

Gandrīz nekavējoties, tā paša mēneša 9. datumā, Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome atkārtoti apstiprināja Varošas statusu, kas noteikts iepriekšējās Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūcijās, tostarp Rezolūcijā 550 (1984) un Rezolūcijā 789 (1992). Tāpat tā atkārtoti uzsvēra, ka attiecībā uz šo vietu nedrīkst veikt nekādas darbības, kas neatbilst šīm rezolūcijām.

2020. gada 8. oktobrī tika atklātas dažas Varošas daļas no Kipras turku un turku armijas virsnieku kluba līdz viesnīcai Golden Sands.

27. novembrī Eiropas Parlaments aicināja Turciju atcelt savu lēmumu no jauna atvērt daļu Varošas un atsākt sarunas, kuru mērķis ir atrisināt Kipras jautājumu, pamatojoties uz divkopienu un divu zonu federāciju, un aicināja Eiropas Savienība ieviesīs sankcijas pret Turciju, ja lietas nemainīsies. Turcija rezolūciju noraidīja, piebilstot, ka tā turpinās aizsargāt gan savas, gan Kipras turku tiesības. Rezolūciju nosodīja arī Ziemeļkipras Turcijas Republikas prezidentūra.

2021. gada 20. jūlijā Ziemeļkipras prezidents Tatars paziņoja par Varošas atvēršanas otrā posma sākumu. Viņš mudināja Kipras grieķus vērsties Ziemeļkipras Turcijas Republikas Nekustamā īpašuma komisijā ar lūgumu atgūt savus īpašumus, ja viņiem ir šādas tiesības.

Bilal Aga mošeja, kas celta 1821. gadā un pārtraukta 1974. gadā, tika atkārtoti atvērta 2021. gada 23. jūlijā.

Reaģējot uz Ziemeļkipras valdības lēmumu, Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes prezidenta paziņojumā, kas datēts ar 23. jūliju, teikts, ka apmetni jebkurā Kipras pamestās Varošas priekšpilsētas daļā "veic personas, kas nav tās. iedzīvotāji, tas ir “nepieļaujami”. Tajā pašā dienā Turcija noraidīja Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes prezidenta paziņojumu par Marasu (Varošu) un paziņoja, ka šie paziņojumi ir balstīti uz Kipras grieķu un grieķu propagandu, ir nepamatoti un nepamatoti apgalvojumi un neatbilst salas realitātei. . 2021. gada 24. jūlijā Ziemeļkipras prezidentūra nosodīja ANO Drošības padomes prezidenta 23. jūlija paziņojumu, norādot, ka "mēs to redzam un nosodām kā mēģinājumu radīt šķēršļus īpašuma tiesību īpašniekiem Varosha, lai viņi varētu sasniegt jūsu tiesības".

Līdz 2022. gada 1. janvārim Varošu bija apmeklējuši gandrīz 400 000 cilvēku, kopš tā tika atvērta civiliedzīvotājiem 2020. gada 6. oktobrī.

2022. gada 19. maijā Ziemeļkipra atvēra 600 m garu x 400 m platu pludmales posmu Golden Sands pludmalē (no King George viesnīcas līdz Okeānijas ēkai) Varosha komerciālai lietošanai. Tika uzstādīti sauļošanās krēsli un saulessargi.

UNFICYP paziņoja, ka pārcels Kipras turku varas iestāžu pieņemto lēmumu kopā ar Drošības padomi atvērt šo Varošas pludmales posmu, piektdien paziņoja miera uzturēšanas spēku pārstāvis Aleem Siddike. ANO paziņoja, ka tās "nostāja pret Varošu nav mainījusies un mēs rūpīgi sekojam līdzi situācijai".

2022. gada oktobrī Kipras turki paziņoja, ka pilsētā tiks atvērtas valsts iestādes.

 Kultūras atsauces 
Varošu savā grāmatā Pasaule bez mums kā dabas neapturamā spēka piemēru.

Filmas veidotājs Kipras grieķi Maikls Kakajannis aprakstīja pilsētu un intervēja tās trimdas iedzīvotājus 1975. gadā tapušajā filmā Attilas '74.

2021. gadā Wit-Russian grupai Main-De-Gloire būs dziesma aan deze city, kas kļuvusi par spoku cienīgu izvēli.

 Galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Kipras pilsētas
Kategorija:Bijušās pilsētas
Kategorija:Ziemeļkipra