Tumšais rumpucis

Tumšais rumpucis (Helvella atra, arī Leptopodia atra) ir Latvijā reti sastopama rumpuču ģints sēne.

 Taksonomija 

Sugu pirmoreiz visai īsi aprakstījis J. Kēnigs 1770. gadā. Viņa dotais nosaukums saglabājies līdz mūsdienām.Ascomycete.org: J. König, in Oeder, Flora Danica, 3 (9): 7 (1770).

 Sēnes apraksts 
 Cepurīte: tumša, melna vai brūnganpelēka, var būt ar vāju pelēku apsarmi, apakšpuse gaišāka, abas puses gludas, divdaivaini seglveida, augstums un platums 2—4 cm. Mīkstums bālgans līdz pelēcīgam, ar vāju patīkamu smaržu un bez izteiktas garšas. Nereti tārpains.
 Kātiņš: Pelēks, gluds (augšdaļā var būt nedaudz samtains, apakšdaļā var būt rievains), dobs, bieži nedaudz uz leju paresnināts. Garums 2—5 cm, resnums 1 cm. Retos gadījumos var sasniegt 12 cm garumu un 4 cm resnumu.Fungal Systematics and Evolution: The genera Helvella and Dissingia (Ascomycota: Pezizomycetes) in Europe – Notes on species from Spain , 75.lpp. 
 Sporas: bezkrāsainas, birumraksts balts, eliptiskas, galos noapaļotas, vienšūnas, gludas, ar vienu lielu eļļas pilienu, 15—19/9,5—12 µmI.Dāniele, D.Meiere "Lielā Latvijas sēņu grāmata", Karšu izdevniecība Jāņa sēta, Rīgā, 2020, 494. lpp. (citā avotā 15—18/7—9 µm).Sugu enciklopēdija "Latvijas Daba"
 Aski: ar astoņām sporām, 310—340/15—17 µm, cilindriski pagarināti. Cits avots nosauc par tipisko izmēru 250/17 µm,First Nature: Helvella atra J König. vēl cits 190—250/13—17 µm.Агеев Д. В., Бульонкова Т. М. Лопастник чёрный (Helvella atra) – Грибы Сибири
 Parafīzes pavedienveidīgas, 315—350/2,5 µm, gaiši brūnās galotnes virzienā paplašinās līdz 5—8 μm.

 Augšanas apstākļi 
Saprofīts, iespējams, ka veido mikorizu. Aug gaišos lapu koku un jauktos mežos, bojātā zemsedzē, izdegumos, mitrās vietās. Latvijā no maija līdz septembrim. Lielbritānijā izvēlas smilšainas, kaļķainas augsnes, parasti mežos, bet arī aizaugušās pļavās. Ziemeļu puslodes mērenajā un vēsajā joslā ticami, ka sastopams diezgan bieži, taču grūti pamanāms.Hans E. Laux: Der große Pilzführer, Editura Kosmos, Halberstadt 2001, pp. 668-669, ISBN 978-3-440-14530-2 Atrasts arī Tālajos Austrumos.Zhuang WY. (2004). "Preliminary survey of the Helvellaceae from Xinjiang, China". Mycotaxon. 90 (1): 35–42.GBIF sugas atrašanas vietu karte

 Barības vērtība 
Latvijā par ēdamību ir atšķirīgi viedokļi — vai nu ēdams pēc novārīšanas ar ūdens noliešanu, vai neēdams.Sēnes.lv — tumšais rumpucis Tomēr bieži mazas sēnes tiek ieskaitītas neēdamo kategorijā ne tāpēc, ka tās nebūtu ēdamas, bet to mazo izmēru dēļ. Lielbritānijā visus rumpučus iesaka uzskatīt par neēdamiem, indīgiem un iespējami kancerogēniem tādēļ, ka tie ir attālā radniecībā ar indīgo parasto bisīti un vismaz daļa no tiem saturot bisīšu indi — giromitrīnu. Cits avots sauc to par garšīgu ēdamo sēni,Bruno Cetto : “Der große Pilzführer”, vol 3, Editura BLV Verlagsgesellschaft, München, Berna, Viena 1980, pp. 346-347, ISBN 3-405-12124-8 turklāt par garšīgu ēdamo sēni tumšais rumpucis uzskatīts jau 19. gadsimtā.JV Krombholz: “Naturgetreue Abbildungen und Beschreibungen der essbaren, schädlichen und verdächtigen Schwämme”, vol. 3, Editura JG Calve, Praga 1834, pp. 33-34 Zinātniskā valodā šādas pretrunas nozīmē "nepietiekošs datu daudzums", un daži pazīstami autori izvēlas apgalvot: "ēdamība nav zināma". Roger Phillips, Mushrooms: A comprehensive guide to mushroom identification. Pan Macmillan, 2013. 360. lpp. ISBN 1447264029, ISBN 9781447264026

 Līdzīgās sugas 

Elastīgajam rumpucim ir gaišs kātiņš. Melnā rumpuča cepurīte ir ieliekta. Dobā rumpuča kātiņš ir gaišāks, stipri krunkots un masīvāks.

 Skatīt arī 

 Sēņošana
 Sēnes kulinārijā

 Ārējās saites 

 Youtube: Helvella atra: Champimaginatis. (franciski)
 Index Fungorum
 Mycobank
 NCBI taksonomijas datubāze
 Mikologu biedrība: Latvijā konstatētās sēņu sugas 

 Atsauces 

Kategorija:Asku sēnes