Preiļu novads

Preiļu novads () ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienots Preiļu novads, Riebiņu novads, Vārkavas novads un daļa no Aglonas novada (Aglonas pagasts). Robežojas ziemeļos ar Madonas novadu, ziemeļrietumos ar Jēkabpils novadu, rietumos ar Līvānu novadu, dienvidos ar Augšdaugavas novadu, dienvidaustrumos ar Krāslavas novadu un austrumos ar Rēzeknes novadu. Novada centrs atrodas Preiļu pilsētā.

 Teritoriālais iedalījums 
Preiļu novads sastāv no 1 pilsētas un 14 pagastiem: Aglonas pagasts, Aizkalnes pagasts, Galēnu pagasts, Pelēču pagasts, Preiļu pagasts, Preiļu pilsēta, Riebiņu pagasts, Rožkalnu pagasts, Rušonas pagasts, Saunas pagasts, Silajāņu pagasts, Sīļukalna pagasts, Stabulnieku pagasts, Upmalas pagasts un Vārkavas pagasts.

 Daba 
Novada rietumdaļa atrodas Austrumlatvijas zemienes Jersikas līdzenumā, austrumdaļas lielākā tiesa Latgales augstienes Feimaņu paugurainē, gar kuras malām tās pašas augstienes Maltas pazeminājums un Dagdas pauguraine. Derīgie izrakteņi: dolomīts (Sīļukalns), smilts un grants (Kaži, Riebiņi, Zīlēni), māls (Aizkalne, Ārlava, Gailīši), kūdra.Latvijas ģeogrāfijas atlants. "Jāņa sēta", 2020 Augsnes rietumos galvenokārt mālainas podzolētās un purvu kūdrainās, austrumos smilšainas un smilšmāla velēnu podzolētās. Ģeoloģiski novadā, tāpat kā lielākajā Latvijas daļā, dominē augšdevona Franas stāva nogulumi.

Vidējā temperatūra: -6,5 ° C janvārī, +17 ° C jūlijā. Nokrišņu daudzums ap 650 mm gadā.

 Upes 

Preiļu novadu šķērso Daugavas pieteka Dubna, kuras baseina upes (lielākās — Feimanka, Sauna, Ūša, Jaša) veido lielāko upju tīkla daļu. Austrumdaļā kā robežupe Malta.

 Ezeri 

Lielākie ezeri atrodas novada dienvidaustrumos — Rušons (23,7 km², daļēji), Ciriša ezers (6,3 km²), Zolvas ezers (3,65 km²), Bicānu ezers (1,5 km²), Kategrades ezers (1,4 km²), Salmejs (1 km²), Jašazars (0,9 km²).

 Vēsture 
Novada apdzīvotība zināma kopš agrā neolīta, taču lielāks iedzīvotāju blīvums konstatēts kopš vēlā neolīta.Latvijas PSR vēsture, 1. sējums, kartes 94.-95. lpp. Rīga, "Zinātne", 1986 13. gadsimta sākumā novads bija seno latgaļu Jersikas valsts daļa. 13. gadsimtā teritorija tika iekļauta Livonijas Daugavpils komturejā. Pēc Livonijas sabrukuma 1560. gados nonāca Pārdaugavas hercogistes sastāvā, vēlāk tiešā Polijas pārvaldē. 17. gadsimtā tas ietilpa Inflantijas vaivadijas Daugavpils traktā (1629—1772). 1772. gadā Polijas sadalīšanas dēļ novada teritorija pārgāja Krievijas Impērijas kontrolē un tika iekļauta vispirms Pleskavas guberņas Daugavas provincē, tad 1776. gadā Polockas vietniecībā, no 1796. gada Baltkrievijas guberņā un no 1802. gada Vitebskas guberņā.

1949. gadā tika izveidots Preiļu rajons.Latvijas PSR Augstākās Padomes Prezidija dekrēts "Par lauku rajonu nodibināšanu Latvijas PSR sastāvā" 1952. — 1953. gadā Preiļu rajons ietilpa Daugavpils apgabalā. 1959. gadā Preiļu rajonam tika pievienots Līvānu rajons. Pēc Latvijas Republikas atjaunošanas 1990. gadā Preiļu rajona ciemi tika pārdēvēti par pagastiem, bet 2009. gadā rajons tika sadalīts vairākos novados.

2021. gadā, kad vairumā gadījumu tika atjaunots Latvijas PSR teritoriālais dalījums pa rajoniem, bijušais Preiļu rajons tomēr palika sadalīts divos — centrs un austrumi palika Preiļu novadam, bet rietumi tika Līvānu novadam.

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.CSP

 Apdzīvotās vietas 

+ Lielākās apdzīvotās vietas N#  Nosaukums  Statuss  Pagasts  Iedzīvotāji (2025)LĢIA.gov.lv Vietvārdu datubāze 05.11.2025 1.  Preiļi  Pilsēta  —  5767 2.  Aglona  Ciems  Aglonas  731 3.  Riebiņi  Ciems  Riebiņu  698 4.  Līči  Ciems  Preiļu  306 5.  Galēni  Ciems  Galēnu  218 6.  Prīkuļi  Ciems  Saunas  190 7.  Stabulnieki  Ciems  Stabulnieku  184 8.  Jaunaglona  Ciems  Jaunaglonas  182 9.  Kastīre  Ciems  Rušonas  172 10.  Pelēči  Ciems  Pelēču  165

 Nacionālais sastāvs 

 Pašvaldība 

 Tautsaimniecība 

 Transports 

Preiļu novadu šķērso vairāki dažādas nozīmes autoceļi. Netālu no Aglonas stacijas krustojas autoceļi  (Krievijas robeža (Grebņeva)—Rēzekne—Daugavpils—Lietuvas robeža (Medumi)) un autoceļš  (Krāslava—Preiļi—Madona (Madonas apvedceļš)). Preiļu pilsētā krustojas vairāki reģionālās nozīmes ceļi —  (Viļāni—Preiļi—Špoģi),  un  (Līvāni—Preiļi). 

Novada teritoriju šķērso arī dzelzceļa līnija Daugavpils—Rēzekne, pa kuru regulāri pasažieru pārvadājumi nenotiek, bet reizi gadā uz Vissvētākās Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas svētkiem Aglonā augusta vidū, kursē pasažieru vilciens Rīga—Aglona.

 Izglītība 

 Sports 

 Kultūra 

 Reliģija 

 Ievērojami novadnieki 
 Jānis Ivanovs (1906—1983), latviešu komponists
 Staņislavs Kerbedzis (1810—1899), inženieris, tiltu būves speciālists
 Eugēnija Kerbedža (1855—1946), poļu mecenāte, Riebiņu muižas un Lūznavas muižas īpašniece
 Aleksandrs Kovaļevskis (1840—1901), viens no embrioloģijas pamatlicējiem
 Vladimirs Kovaļevskis (1842—1883), viens no paleontoloģijas pamatlicējiem
 Anastasija Neretniece (1931), Pumpura muzeja izveidotāja un vadītāja
 Jānis Streičs (1936), kinorežisors
 Julijans Vaivods (1895—1990), katoļu kardināls
 Jānis Volonts (1882—1943), Latvijas politiķis, Daugavpils pilsētas galva (1923—1937) un Latvijas tautas labklājības ministrs (1938—1940)
 Francis Zagorskis (1929—1986), vēsturnieks un arheologs
 Einārs Pelšs (1960), dzejnieks

 Ievērojamas vietas 

 Attēlu galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Skatīt arī 


Kategorija:Latvijas novadi