Limbažu novads

Limbažu novads ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienoti Limbažu novads, Alojas novads un Salacgrīvas novads. Robežojas dienvidos ar Saulkrastu un Siguldas novadiem, dienvidaustrumos ar Cēsu novadu, austrumos ar Valmieras novadu un ziemeļos ar Igaunijas Pērnavas apriņķi. Novada centrs atrodas Limbažu pilsētā. Bez Siguldas novadā iekļautā Lēdurgas pagasta mūsdienu Limbažu novada robežas gandrīz sakrīt ar agrāko Limbažu rajonu.

 Teritoriālais iedalījums 
Limbažu novads sastāv no 5 pilsētām un 14 pagastiem: Ainažu pagasts, Ainažu pilsēta, Alojas pagasts, Alojas pilsēta, Braslavas pagasts, Brīvzemnieku pagasts, Katvaru pagasts, Liepupes pagasts, Limbažu pagasts, Limbažu pilsēta, Pāles pagasts, Salacgrīvas pagasts, Salacgrīvas pilsēta, Skultes pagasts, Staiceles pagasts, Staiceles pilsēta, Umurgas pagasts, Vidrižu pagasts un Viļķenes pagasts.

 Daba 
Novada piekrastes rietumdaļa atrodas Piejūras zemienē. Piekrasti aizņem mežu un krasta randu pļavu josla, kas ziemeļos pie Kuivižiem iziet līdz ūdenim. Vairākās vietās piekrastē (Dunte, Liepupe, Tūja, Ķurmrags) blīvi akmeņu krāvumi, vietām krastā smilšakmeņu atsegumi (Veczemju klintis). Tālāk no jūras rietumos un ziemeļos atrodas Metsepoles līdzenums, biežas upju senlejas (Vitrupes, Svētupes, Vangmuižas), kurās atrodas ezeru virknes. Novada dienviddaļā Idumejas augstienes Limbažu viļņotais līdzenums. Austrumdaļā novadu skar Augstrozes paugurvalnis dienvidos (Cēsu kalns 126 m) un Burtnieka līdzenums ziemeļos. Derīgie izrakteņi: māls (Tūja, Pāle, Pociems, Viļķene, Vīķi), grants (Kaijciems, Lauvas, Lielezers, Tūja), smilts (Katvari, Pociems, Tiegaži), kūdra (Puikules-Tēvgāršas, Kodu-Kapzemes, Laugas, Aģes purvos), dziednieciskās dūņas (Dūņezers). Augsnes — tipiskās podzolētās (tuvāk piekrastei), velēnu vāji un vidēji podzolētās, velēnu gleja un purvu. Meži aizņem ap pusi no novada platības, purvi ap 8%.

Vidējā temperatūra: -5 ° C janvārī, +17 ° C jūlijā. Nokrišņu daudzums rietumdaļā 550—600 mm gadā, austrumdaļā līdz 800 mm.

 Upes 
Vairums novada upju ietek tieši jūrā — Salaca, Vitrupe, Svētupe, Aģe. Dienvidaustrumos Gaujas pieteka Brasla.

 Ūdenstilpes 
49 ezeri, kas lielāki par 1 ha. Lielākie: Augstrozes Lielezers 4 km², Limbažu Lielezers 2,6 km².

 Vēsture 
Novada teritorija apdzīvota kopš 2. gadu tūkstoša p.m.ē. 10.-13. gadsimtā novada teritorija bija iekļauta lībiešu Metsepoles zemē, 13. gadsimtā teritorija tika iekļauta Livonijā. Pēc Livonijas kara 1560. gados nonāca Pārdaugavas Livonijas hercogistē, pēc 1629. gada Zviedru Vidzemes pārvaldē. Lielā Ziemeļu kara laikā tā teritoriju iekaroja Krievijas Impērija un 1721. gadā iekļāva to Rīgas guberņā. Kopš 1918. gada ietilpst Latvijas Republikā.

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās

Lielākās apdzīvotās vietas

+  N#  Nosaukums  Statuss  Pagasts  Iedzīvotāji (2025)LĢIA.gov.lv Vietvārdu datubāze 16.01.2025 1.  Limbaži  Pilsēta  —  6845 2.  Salacgrīva  Pilsēta  —  2560 3.  Skulte Ciems  Skultes  1040 4.  Aloja Pilsēta  —  1031 5.  Staicele Pilsēta  —  813 6.  Ainaži  Pilsēta  —  665 7.  Ozolaine  Ciems  Limbažu  641 8.  Vārzas  Ciems  Skultes  496 9.  Umurga  Ciems  Umurgas  460 10.  Ziemeļblāzma  Ciems  Skultes  454

 Nacionālais sastāvs 

 Pašvaldība 

 Saimniecība 

 Transports 

Limbažu novadu šķērso vairāki dažādas nozīmes autoceļi. Novada teritoriju šķērso  (Rīga (Baltezers)—Igaunijas robeža (Ainaži)). Tāpat, novadu šķērso vairāki reģionālās nozīmes autoceļi —  (Ragana—Limbaži),  (Kocēni—Limbaži—Tūja),  (Limbaži—Salacgrīva),  (Limbaži—Aloja),  (Umurga—Cēsis—Līvi),  (Ainaži—Matīši) un  (Duči-Limbaži).

Novadu teritoriju šķērso arī dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte, uz kuras Limbažu novada teritorijā atrodas viena pietura (Zvejniekciems) un viena stacija (Skulte). Plānots, ka caur novada teritoriju ies arī dzelzceļa līnija Rail Baltica, uz kuras Limbažu nvoadā atradīsies divas stacijas — Salacgrīva un Skultes muiža.

 Izglītība 

 Sports 

 Kultūra 

 Reliģija 

 Ievērojami novadnieki 

 Fabians fon Aderkass, Zviedrijas armijas ģenerālmajors;
 Auseklis, īstajā vārdā Miķelis Krogzemis, latviešu dzejnieks, pedagogs, publicists;
 Voldemārs Bastjānis, politiķis;
 Baumaņu Kārlis, komponists, dzejnieks;
 Kārlis Baumanis, komunists, PSRS sabiedriskais darbinieks;
 Oskars Grosbergs, žurnālists un politiķis;
 Jānis Kalniņš (ģenerālis), 3. Kurzemes bataljona komandieris;
 Māris Kučinskis, politiķis;
 bīskaps Aleksandrs, īstajā vārdā Andrejs Zaķis, latviešu pareizticīgo bīskaps;
 Indriķis Zīle, Vispārējo latviešu Dziesmu svētku virsdiriģents, ērģelnieks;
 Mārtiņš Zīle, ārsts un filozofs.

 Ievērojamas vietas 

 Attēlu galerija 

 Atsauces 


Kategorija:Latvijas novadi