Cēsu novads

Cēsu novads ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienots Cēsu novads, Amatas novads, Jaunpiebalgas novads, Līgatnes novads, Pārgaujas novads, Priekuļu novads un Vecpiebalgas novads. Robežojas rietumos ar Siguldas novadu, dienvidos ar Ogres novadu, dienvidos un dienvidaustrumos ar Madonas novadu, austrumos ar Gulbenes un Smiltenes novadiem, ziemeļos ar Valmieras novadu un ziemeļrietumos ar Limbažu novadu. Novada centrs atrodas Cēsu pilsētā.

 Teritoriālais iedalījums 
Cēsu novadā kopumā ietilpst divas pilsētas (Cēsis un Līgatne) un 21 pagasts, kas ir sadalīti 7 apvienībās:
+Pagastu apvienībaCentrsapvienībā ietilpstošie pagastiiedzīvotāju skaitsplatība, km2Amatas apvienība"Ausmas"Amatas pagasts, Drabešu pagasts, Nītaures pagasts, Skujenes pagasts, Zaubes pagasts5106745,9Cēsu apvienībaCēsisCēsu pilsēta, Vaives pagasts16 407173,0Jaunpiebalgas apvienībaJaunpiebalgaJaunpiebalgas pagasts, Zosēnu pagasts1853251,2Līgatnes apvienībaLīgatneLīgatnes pilsēta, Līgatnes pagasts3196167,6Pārgaujas apvienībaStalbeRaiskuma pagasts, Stalbes pagasts, Straupes pagasts3637486,6Priekuļu apvienībaPriekuļiLiepas pagasts, Mārsnēnu pagasts, Priekuļu pagasts, Veselavas pagasts7628301,7Vecpiebalgas apvienībaVecpiebalgaDzērbenes pagasts, Inešu pagasts, Kaives pagasts, Taurenes pagasts, Vecpiebalgas pagasts3497542,2

 Daba 
Cēsu novada dienvidu un dienvidaustrumu daļa atrodas Vidzemes Centrālajā augstienē (augstākie punkti — Elkas kalns 261 m un Brežģa kalns 255 m), rietumos ir Ziemeļrietumu Vidzemes pacēlums, ziemeļos — Vidusgaujas ieplaka. Divas trešdaļas novada virsmas aizņem pauguraines. Augsnes — vāji un vidēji podzolētās uz smilšmāla vai mālsmilts cilmiežiem. Meži 1981. gadā aizņēma 44% toreizējās rajona teritorijas. Derīgie izrakteņi: dolomīts (Cēsis), grants (Āraiši, Pāvuli, Plukši), devona māls (Liepa, Gārša, Glūda, Murleja), kūdra (lielākie kūdras purvi — Lielais purvs, Lielais Unguru purvs). Rietumos un ziemeļrietumos Gaujas nacionālais parks.

Vidējā temperatūra janvārī -6 °C, jūlijā 16 °C. Nokrišņi 650-700 mm gadā.

 Upes 
Upes gandrīz visas pieder Gaujas baseinam, lielākās — Amata, Līgatne, Brasla. Dienvidu daļā Daugavas pietekas — dienvidaustrumos Ogre, dienvidrietumos Bērzupe un Mergupe.

 Ūdenstilpes 
Vairāk nekā 200 ezeru ar platību virs 1 hektāram, lielākie — Alauksts (7,47 km²), Inesis (5,2 km²), Ungurs (3,94 km²).

 Vēsture 
Teritorija apdzīvota kopš akmens laikmeta. Uz 13. gadsimta sākumā tā bija sadalīta latgaļu un lībiešu Autīnes, Idumejas un Tālavas zemēs. Gauja tika izmantota kā tirdzniecības ceļš. 13. gadsimtā novadu pakļāva krustneši un sadalīja starp Rīgas arhibīskapiju un Livonijas ordeni. Pēc Livonijas kara 1560. gados nonāca Pārdaugavas Livonijas hercogistē, pēc 1629. gada Zviedru Vidzemes pārvaldē. Lielā Ziemeļu kara laikā tā teritoriju iekaroja Krievijas Impērija un 1721. gadā iekļāva to Rīgas guberņā. Kopš 1918. gada ietilpst Latvijas Republikā.

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās

 Lielākās apdzīvotās vietas 

+ N#  Nosaukums  Statuss  Pagasts  Iedzīvotājuskaits (2025)LĢIA.gov.lv Vietvārdu datubāze 16.01.2025 1.  Cēsis  Pilsēta  -  15 960 2.  Liepa  Ciems  Liepas  2193 3.  Priekuļi  Ciems  Priekuļu  2146 4.  Augšlīgatne  Ciems  Līgatnes  1426 5.  Līgatne  Pilsēta  -  1082 6.  Jaunpiebalga  Ciems  Jaunpiebalgas  837 7.  Jāņmuiža  Ciems  Priekuļu  526 8.  Dzērbene  Ciems  Dzērbenes  475 9.  Vecpiebalga  Ciems  Vecpiebalgas  465 10.  Straupe  Ciems  Straupes  460 11.  Līvi  Ciems  Drabešu  444 12.  Nītaure  Ciems  Nītaures  427 13.  Ieriķi  Ciems  Drabešu  407 14.  Stalbe  Ciems  Stalbes  354 15.  Rīdzene  Ciems  Vaives  348

 Nacionālais sastāvs 

 Pašvaldība 

 Saimniecība 

 Transports 

Cēsu novadu šķērso divi galvenie autoceļi —  (Rīga—Sigulda—Igaunijas robeža (Veclaicene) un ] (Inčukalns—Valmiera—Igaunijas robeža (Valka)). Novadu šķerso arī vairāki reģionālās nozīmes autoceļi:  (Garkalne—Alauksts),  (Umurga—Cēsis—Līvi),  (Valmiera—Cēsis—Drabeši),  (Valmiera—Cēsis—Drabeši),  (Cēsis—Vecpiebalga—Madona),  (Ērgļi—Drabeši),  (Augšlīgatne—Skrīveri) un  (Ērgļi—Jaunpiebalga—Saliņkrogs). Tāpat, Cēsu novadam cauri iet dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži uz kuras Cēsu novadā atrodas piecas stacijas — Līgatne, Ieriķi, Āraiši, Cēsis un Lode.

 Izglītība 

Cēsu novada teritorijā darbojas:
 7 vidējās izglītības iestādes;
 14 pamatizglītības un sākumizglītības iestādes;
 6 profesionālās izglītības iestādes;
 3 augstskolu filiāles Cēsīs.

 Sports 

 Kultūra 

 Reliģija 

 Ievērojami novadnieki 

 Jānis Seskis (1877—1943), skolotājs un Latvijas diplomāts;
 Linda Leen (1979), dziedātāja; 
 Inga Alsiņa—Lasmane (1978), aktrise;
 Jānis Cimze (1814—1881), komponists, skolotājs;
 Daumants Gailis (1927—1991), diriģents, profesors, kordiriģents;
 Uldis Dumpis (1943), aktieris;
 Artis Rasmanis (1971), uzņēmējs, motosportists;
Eero Rass (1961),  skolotājs, stikla mākslinieks, mākslinieks;
 Iluta Gaile (1968), kamaniņu braucēja;
Kristīne Garklāva (1979), TV ziņu moderatore, žurnāliste;
 Kristers Serģis (1974), motosportists;
Ritums Ivanovs (1968), gleznotājs;
 Tēlnieku Jansonu dzimta;
Kārlis Jansons (1896—1986);
 Andrejs Jansons (1937—2006);
Matiass Jansons (1973);
 Alfrēds Bruno Jānis Kalniņš (1879—1951), komponists, diriģents, ērģelnieks;
 Gunārs Ķirsons (1951), uzņēmējs;
 Eduards Veidenbaums (1867—1892), dzejnieks;
 Andrejs Žagars (1958), aktieris, režisors, uzņēmējs;
 Juris Žagars (1961), aktieris, uzņēmējs;
 Ernests Putniņš (1867-1962), ārsts ginekologs, LU profesors;
 Melānija Vanaga (1905-1997), rakstniece;
 Emīls Dārziņš (1875—1910), komponists un mūzikas kritiķis;
 Hermanis Buduls (1882—1954), psihiatrs, Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes profesors un dekāns;
 Kārlis Miesnieks (1887—1977), gleznotājs;
 Augusts Ģiezens (1888—1964), valodnieks un skolotājs;
 Jēkabs Strazdiņš (1905—1958), gleznotājs, pedagogs un mākslas kritiķis;
 Jānis Paukštello (1951), aktieris;
 Milda Lauberte (1918—2009), ārste, šaha meistare;
 Pauls Valdens (1863—1957), ķīmiķis, viens no stereoķīmijas pamatlicējiem;
 Jānis Šulcs (1885—1979) ķirurgs, LU Medicīnas fakultātes profesors (1937–1944), Rīgas pilsētas 2. slimnīcas direktors (1941-1943);
 Baiba Bendika (1991), biatloniste;
 Eduards Veidenbaums (1867-1892), dzejnieks un tulkotājs;
 Edvards Treimanis–Zvārgulis (1866-1950), dzejnieks, Krievijas Impērijas Otrās Valsts domes deputāts (1907);
 Dāvids Rudzītis (1881-1939), pirmais Valsts kancelejas direktors;
 Jānis Zālītis (1897—1941), Latvijas Bruņoto spēku virsnieks un diplomāts;
 Reinis Kaudzīte (1839—1920), un Matīss Kaudzīte (1848—1926), rakstnieki, novadpētnieki, pedagogi, pirmā latviešu romāna "Mērnieku laiki" autori;
 Pauls Gailītis (1869—1943), sabiedriskais darbinieks, luterāņu mācītājs un skolotājs. Latvijas Republikas izglītības ministrs (1923);
 Voldemārs Zāmuēls (1872—1948), politiskais darbinieks, jurists. Latviešu pagaidu nacionālās padomes priekšsēdētājs (1917—1918), Latvijas Ministru prezidents (1924);
 Kārlis Bormanis (1877—1958), tautskolotājs, kultūras darbinieks, bezalkoholiskā vīnes receptes izgudrotājs, pirmo ģeogrāfijas mācību grāmatu autors Latvijā;
 Kārlis Skalbe (1879—1945), latviešu dzejnieks, prozaiķis un politiķis;
 Antons Austriņš (1884—1934), latviešu rakstnieks;
 Pauls Putniņš (1937—2018), latviešu dramaturgs, režisors, publicists un politiķis, 5., 6. un 9. Saeimas deputāts;
 Aleksandrs Kiršteins (1948), latviešu politiķis un arhitekts, Latvijas Republikas Augstākās Padomes un vairāku Saeimas sasaukumu deputāts.

 Ievērojamas vietas 

 Attēlu galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Skatīt arī 


Kategorija:Latvijas novadi