Smiltenes novads

Smiltenes novads ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienots agrākais Smiltenes novads, Apes novads un Raunas novads. Robežojas rietumos ar Cēsu novadu, dienvidos ar Gulbenes novadu, austrumos ar Alūksnes novadu un ziemeļos ar Valmieras un Valkas novadiem, kā arī Igaunijas Valgas un Veru apriņķiem. Novada centrs atrodas Smiltenes pilsētā.

 Teritoriālais iedalījums 
Smiltenes novads sastāv no 2 pilsētām un 14 pagastiem: Apes pagasts, Apes pilsēta, Bilskas pagasts, Blomes pagasts, Brantu pagasts, Drustu pagasts, Gaujienas pagasts, Grundzāles pagasts, Launkalnes pagasts, Palsmanes pagasts, Raunas pagasts, Smiltenes pagasts, Smiltenes pilsēta, Trapenes pagasts, Variņu pagasts un Virešu pagasts.

 Daba 
Novads pieder pie dažādiem fizioģeogrāfiskiem apgabaliem. Dienvidos un dienvidrietumos atrodas Vidzemes augstienes Mežoles pauguraine, ziemeļdaļā un dienviddaļā attiecīgi tās pašas augstienes Aumeisteru paugurvalnis un Augšgaujas pazeminājums, ziemeļos Ziemeļvidzemes zemienes Sedas līdzenums, austrumos Vidusgaujas zemienes Trapenes līdzenums, galējos austrumos Alūksnes augstienes Veclaicenes pauguraine. Ģeoloģiski novada lielākajā daļā dominē augšdevona Franas stāva, bet ziemeļrietumos vidusdevona nogulumi. Derīgie izrakteņi: dolomīts (Dārzciems, Dzeņi, Ape), māls (Trapene), smilts un grants (Brutuļi), kūdra (Melnsalas-Kaulezera purvs).Latvijas ģeogrāfijas atlants. "Jāņa sēta", 2020

Vidējā temperatūra: -7 ° C janvārī, +16,5 ° C jūlijā. Nokrišņu daudzums 650—750 mm gadā, ar minimumu vidusdaļā.

 Upes 
Novads pilnībā ietilpst Gaujas baseinā. Lielākās upes — Gauja un tās pietekas:
 labā krasta — Melnupe un Vaidava (abas ietek Gaujas pietekā Mustjegi),
 kreisā krasta — Vija, Vizla ar Palsu, Abuls, Vecpalsa ar Rauzu, Rauna.

 Ūdenstilpes 
Lielu ezeru novadā nav, augstienēs daudz nelielu ezeru, tai skaitā Juveris (0,8 km²) un Lizdoles ezers (0,5 km²).

 Dabas aizsardzība 
Novada centrā Gaujas apkaimē atrodas aizsargājamo ainavu apvidus Ziemeļgauja (tai skaitā Virešu dabas liegums). Ziemeļos dabas liegumi Melnsalas purvs, Sloku purvs, Lepuru purvs, Tetersalas meži, Melnupes meži, rietumos Raunas Staburags, vidusdaļā Mežole, Launkalne, Rauza un Šepka, austrumos daļa no Veclaicenes aizsargājamo ainavu apvidus.

 Dabas objekti 
 Dzenīšu vītols ir dižkoks Apes pagastā, Latvijas (iespējams, arī Baltijas un Eiropas) dižākais baltais vītols.https://web.archive.org/web/20160304190726/http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/Koki/Dzenisu.htm

 Vēsture 
Senatnē novadā jaukti dzīvojušas baltu un somugru ciltis, 10. gadsimtā tās pamatā bija latgaļi un igauņi. Vēlāk sāka iezīmēties latgaļu pārsvars.Latvijas PSR vēsture, 1. sējums, kartes 94.-95. lpp. Rīga, "Zinātne", 1986. 13. gadsimta sākumā novada teritorijas lielākā daļa bija pakļauta Tālavai Gaujas kreisajā krastā un Atzelei labajā, paša novada teritorijā lielu pārvaldes centru nebija.

Pēc iekarotās Livonijas sadalīšanas novada dienvidi un rietumi nonāca Rīgas arhibīskapijas pakļautībā, ziemeļi un austrumi — Livonijas ordeņa pakļautībā. Ordeņa komtura pils bija Gaujienā, bīskapa pilis — Smiltenē un Raunā.

Livonijas kara rezultātā novads nokļuva Polijas-Lietuvas kopvalsts kontrolē kā Pārdaugavas Livonijas hercogistes daļa. Pēc ilgstoša kara 1629. gadā Zviedrija ar miera līgumu apstiprināja savas tiesības uz tās iekaroto Vidzemi.

Pēc Lielā Ziemeļu kara 1721. gadā novads nonāca Krievijas Impērijas kontrolē un ietilpa Vidzemes guberņas Valkas apriņķī.

 Iedzīvotāji 

 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.CSP

 Apdzīvotās vietas 

+ N#  Nosaukums  Statuss  Pagasts  Iedzīvotāji (2025)LĢIA.gov.lv Vietvārdu datubāze 16.01.2025 1.  Smiltene  Pilsēta  —  5265 2.  Rauna  Ciems  Raunas  1160 3.  Ape  Pilsēta  —  829 4.  Palsmane  Ciems  Palsmanes  541 5.  Gaujiena  Ciems  Gaujienas  476 6.  Variņi  Ciems  Variņu  402 7.  Grundzāle  Ciems  Grundzāles  350 8.  Trapene  Ciems  Trapenes  343 9.  Silva  Ciems  Launkalnes  338 10.  Drusti  Ciems  Drustu  243

 Nacionālais sastāvs 

 Pašvaldība 

 Saimniecība 

 Transports 
Novadu visā garumā šķērso autoceļš  (Rīga—Sigulda—Igaunijas robeža (Veclaicene)). Novada teritorijā A2 šoseja krustojas ar vairākiem reģionālās nozīmes autoceļiem —  (Priekuļi—Rauna; 2 km uz dienvidiem no Raunas),  (Rauna (Vidzemes šoseja)—Drusti—Jaunpiebalga; 1 km no Marijalna),  (Smiltene—Gulbene; 4 km uz dienvidiem no Smiltenes),  (Valka—Vireši; 0,3 km uz austrumiem no Virešiem) un  (Alūksne—Ape; 2 km uz dienvidiem no Apes). Smiltenes pilsētas centrā krustojas četri reģionālās nozīmes autoceļi —  (Valmiera—Smiltene),  (Smiltene—Valka),  (Smiltene—Strenči) un P27.

 Izglītība 

 Sports 

 Kultūra 

 Reliģija 

 Ievērojami novadnieki 
 Jūlijs Auškāps (1884—1942), ķīmijas tehnologs, profesors, izglītības ministrs
 Jānis Cimze (1814—1881), pedagogs, tautas dziesmu vācējs
 Jēkabs Dravnieks (1858—1927), skolotājs, grāmatizdevējs
 Zigfrīds fon Fēgezaks (1888—1974), vācbaltiešu vēsturnieks un rakstnieks
 Ķikuļu Jēkabs (1740—1777), audējs, hernhūtietis
 Matīss Karro (1991), motosportists
 Linards Laicens (1883—1938), rakstnieks
 Jēkabs Lange (1711—1777), mācītājs, pirmās vācu—latviešu vārdnīcas autors
 Mairis Levans (1967), motosportists
 Pauls Līvens (1875—1963), Smiltenes muižas īpašnieks
 Rūdolfs Pērle (1875—1917), mākslinieks
 Jūlijs Pētersons (1880—1945), rakstnieks
 Pēteris Šmits (1869—1938), sinologs, valodnieks un etnogrāfs
 Ojārs Vācietis (1933—1983), dzejnieks
 Jāzeps Vītols (1863—1948), komponists
 Elīna Zālīte (1898—1955), rakstniece

 Ievērojamas vietas 

 Attēlu galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Skatīt arī 


Kategorija:Latvijas novadi