Piparkūkas

Piparkūkas (, , , , ) ir tradicionāli Ziemassvētku cepumi Latvijā, Igaunijā, Somijā, Vācijā un Skandināvijā.

Piparkūku vēsture saistīta ar viduslaiku Eiropas tirdzniecības ceļiem un garšvielu ienākšanu Ziemeļeiropā. Zināms, ka Vācijā tās ceptas jau 14. gadsimtā. Viduslaikos mīklu saldināja ar medu cukura vietā un pielietoja piparus, ko mūsdienās vairs parasti nedara. Pastāvēja uzskats, ka piparkūkas dara cilvēku laimīgu, un tās tika ārstu izrakstītas, piemēram, Skandināvijas karalim Hansam nīgruma pārvarēšanai. Zināms, ka 16. gadsimtā piparkūkas tika plaši pārdotas un par pazīstamu to ražošanas centru bija kļuvusi Nirnberga. Sākotnēji piparkūkas bija cepumi, ko cepa visu gadu. Tikai 19. gadsimtā piparkūkas kļuva par tradicionāliem Ziemassvētku cepumiem, jo lielākam iedzīvotāju skaitam kļuva pieejamas izejvielas.

No pārtikas zinātnes viedokļa piparkūku mīklas sastāvs — milti, medus vai cukurs un dažādas garšvielas — nodrošina zemu ūdens aktivitāti, kas kavē mikroorganismu attīstību un veicina ilgāku uzglabājamību. Piparkūkās tradicionāli izmantotās garšvielas, piemēram, kanēlis, krustnagliņas un ingvers, satur bioloģiski aktīvus savienojumus (fenolus, aldehīdus un ēteriskās eļļas), kuri laboratoriskos apstākļos uzrāda antibakteriālu un antioksidatīvu aktivitāti. Cepšanas procesā notiek Maijāra reakcijas starp cukuriem un aminoskābēm, kas piešķir piparkūkām raksturīgo tumšo krāsu, aromātu un garšu. Šo fizikāli ķīmisko un bioloģisko faktoru kopums izskaidro piparkūku nozīmi kā enerģētiski blīvu, labi uzglabājamu pārtikas produktu, kas vēsturiski bija piemērots ziemas periodam un laika gaitā kļuva par nozīmīgu Ziemassvētku kultūras tradīciju Ziemeļeiropā.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Latviešu virtuve
Kategorija:Igauņu virtuve
Kategorija:Uzkodas