Kuldīgas novads

Kuldīgas novads ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienoti Kuldīgas novads, Alsungas novads un Skrundas novads. Novada centrs atrodas Kuldīgas pilsētā. Robežojas dienvidrietumos ar Dienvidkurzemes novadā, ziemeļos ar Ventspils novadu, ziemeļaustrumos ar Talsu novadu, austrumos ar Tukuma novadu un dienvidaustrumos ar Saldus novadu.

Novada teritorija pilnībā pārklājas ar pirms iepriekšējās administratīvi teritoriālās reformas pastāvējušā Kuldīgas rajona teritoriju.

 Teritoriālais iedalījums 
Kuldīgas novads sastāv no 2 pilsētām un 18 pagastiem: Alsungas pagasts, Ēdoles pagasts, Gudenieku pagasts, Īvandes pagasts, Kabiles pagasts, Kuldīgas pilsēta, Kurmāles pagasts, Laidu pagasts, Nīkrāces pagasts, Padures pagasts, Pelču pagasts, Raņķu pagasts, Rendas pagasts, Rudbāržu pagasts, Rumbas pagasts, Skrundas pagasts, Skrundas pilsēta, Snēpeles pagasts, Turlavas pagasts un Vārmes pagasts.

 Daba 

Kuldīgas novada ZR daļa atrodas Piejūras zemienē, vidusdaļa un rietumi pieder pie paugurainās Rietumkurzemes augstienes (100-120 m vjl, Vārdupes kalns 140 m), gar Ventas senleju (0,1-0,3 km plata, pie Kuldīgas sasniedz 15 m dziļumu) un ziemeļaustrumos 14-22 km platā Ventas-Usmas ieplaka, austrumos Austrumkurzemes augstiene (60-110 m vjl). Augsnes — velēnu vidēji podzolētās gleja, velēnu gleja un purvu. Meži ap pusi no teritorijas. Derīgie izrakteņi — māls (Padure, Imanta, Pakalni, Mučukalni), smilts (Skudras), arī grants, saldūdens kaļķieži (Vilgāle, Turlava), ģipšakmens. Kūdra (Ozolu, Tīrlauku, Umuļu purvi), nedaudz naftas (Adzes). Ziemeļdaļā sastopams dolomīts un karsta procesi.

Vidējā temperatūra: -3° C — -4,5 ° C janvārī, + 17 ° C jūlijā. Nokrišņu daudzums 600—700 mm gadā.

 Upes 

 Ventas baseina: Venta, Abava, Koja, Ēda, Padure
 Baltijas jūras baseina: Rīva, Užava

 Ūdenstilpes 

48 ezeri, kas lielāki par 1 ha. Lielākie: Vilgāles ezers 2,4 km², Lielais un Mazais Nabes ezeri 1,4 km².

 Vēsture 
Apdzīvotība Kuldīgas novada teritorijā zināma kopš 2. gadu tūkstoša p.m.ē. 9.-13. gadsimtā lielākā daļa teritorijas ietilpa Bandavas zemē. 13. gadsimtā līdz 1267. gadam teritoriju pilnībā iekaroja Livonijas ordenis. Daļa no tās tika iekļauta Kuldīgas komturejā, daļa — Kurzemes bīskapijā. No 1562. gada pēc Kurzemes hercogistes izveides kļuva par Kuldīgas virspilskunga tiesas centrālo daļu. 1596. gadā Turlavā tika nodibināta pirmā dzelzs apstrādes manufaktūra hercogistē. 17. gadsimta vidū hercogs Jēkabs izveidoja tam laikam plašu manufaktūru rūpniecību, kura tika izpostīta Otrajā Ziemeļu karā. Pēc hercogistes pievienošanas Krievijas Impērijai tika iekļauta Kurzemes guberņā.

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās

Lielākās apdzīvotās vietas

+  N#  Nosaukums  Statuss  Pagasts  Iedzīvotāji (2025)LĢIA.gov.lv Vietvārdu datubāze 16.01.2025 1.  Kuldīga  Pilsēta  -  10 479 2.  Skrunda  Pilsēta  -  1845 3.  Priedaine  Ciems  Kurmāles  823 4.  Alsunga  Ciems  Alsungas  657 5.  Vārme  Ciems  Vārmes  479 6.  Pelči  Ciems  Pelču  399 7.  Ēdole  Ciems  Ēdoles  380 8.  Venta  Ciems  Rumbas 362 9.  Kabile  Ciems  Kabiles  332  10.  Mežvalde  Ciems  Rumbas  330

 Nacionālais sastāvs 

 Pašvaldība 

 Saimniecība 

 Transports 

Kuldīgas novadu šķērso vairāki dažādas nozīmes autoceļi. Novada dienvdos teritoriju šķērso  (Rīga (Skulte)—Liepāja). Tāpat, novadu šķērso vairāki reģionālās nozīmes autoceļi —  (Skrunda—Ezere),  (Ventspils—Kuldīga—Saldus),  (Kuldīga—Aizpute—Līči),  (Kuldīga—Skrunda—Embūte),  (Skrunda—Aizpute),  (Kuldīgas apvedceļš),  (Kuldīga—Alsunga—Jūrkalne),  (Talsi—Stende—Kuldīga) un  (Tukums—Kuldīga). Aptuveni puskilometra garumā autoceļš  (Ezere—Embūte—Grobiņa) veido Kuldīgas novada robežu ar Saldus novadu.

Novadu teritoriju šķērso arī dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja, uz kuras Kuldīgas novada teritorijā atrodas viena stacija — Skrunda.

 Izglītība 

 Sports 

 Kultūra 

 Reliģija 

 Ievērojami novadnieki 
 Eduards Berklavs (1914—2004), politiķis
 Heinrihs fon Bērs (Heinrich von Behr, 1902—1983), vācbaltiešu izcelsmes vācu virsnieks
 Roberts fon Bolšvings (Robert von Bolschwing, 1834—1903) - vācbaltiešu ierēdnis
 Indra Burkovska (1955), aktrise
 Līna Čanka (1893—1981), Lāčplēša ordeņa kavaliere
 Mārtiņš Hartmanis (1882—1941), ģenerālis
 Aleksandrs fon Keizerlings (Alexander von Keyserling, 1815—1891), vācbaltiešu ģeologs un paleontologs
 Krišs Ķūķis (1874—1945), virsnieks
 Kārlis Lauva (1879—1927), politiķis
 Māteru Juris (1845—1885), sabiedrisks darbinieks, žurnālists, rakstnieks
 Jēkabs Osis (1860—1919), filozofs
 Mārtiņš Peniķis (1874—1964), ģenerālis
 Juris Plāķis (1869—1942), skolotājs un valodnieks, Latvijas Republikas izglītības ministrs (1920-1921)
 Ādolfs Preiss (1762—1832), luterāņu mācītājs
 Ansis Rudevics (1890—1974), politiķis
 Oļģerts Šalkonis (1931), aktieris un režisors
 Ēvalds Valters (1894—1994), aktieris
 Ernests Vīgners (1850—1933), diriģents, komponists un folkloras vācējs
 Indriķis Zeberiņš (1882—1969), mākslinieks
 Nikolajs Heņķis (1864—1933) — tautas muzikants, kokļu meistars un audējs
 Zigfrīds Kalniņš (1930—1998) — teātra darbinieks
 Emīlija Sonka (1939) — riteņbraucēja
 Benita Vēja (1948) — šahiste   
 Pēteris Dupats (1922—2017) — katoļu priesteris   
 Pēteris Upenieks (1906—1972) — katoļu priesteris
 Ulrihs fon Šlipenbahs (Ulrich von Schlippenbach, 1774-1826), vācbaltiešu dzejnieks
 Kristaps Bahmanis (1867—1942), jurists un politiķis
 Jēkabs Peterss (1886—1938), čekists
 Sīmanis Berģis (1887—1938), revolucionārs, politiķis un rakstnieks
 Juris Rēdlihs-Raiskums (1890—1971), futbolists, treneris un tiesnesis, "latviešu futbola tēvs"
 Leonīds Zakovskis (1894—1938), čekists
 Edgars Račevskis (1936), kordiriģents
 Andris Freibergs (1938), scenogrāfs
 Alberts Kauls (1938—2008), lauksaimnieks un politiķis, Latvijas zemkopības ministrs (1995—1996)
 Austris Grasis (1942), folklorists un valodnieks
 Raimonds Gerkens (1952), uzņēmējs
 Normunds Naumanis (1962—2014), teātra kritiķis un žurnālists
 Līvija Rezevska (1926—2004), tēlniece

 Ievērojamas vietas 

 Attēlu galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Skatīt arī 


Kategorija:Latvijas novadi