Ropažu novads

Ropažu novads ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienoti Ropažu novads, Garkalnes novads, Stopiņu novads un Inčukalna novada Vangažu pilsēta. Robežojas ziemeļrietumos ar Ādažu novadu, rietumos ar Rīgu, dienvidos ar Salaspils un Ogres novadiem, kā arī austrumos un ziemeļaustrumos ar Siguldas novadu. Novada centrs atrodas Ulbrokā.

 Teritoriālais iedalījums 
Ropažu novads sastāv no 1 pilsētas un 3 pagastiem: Garkalnes pagasts, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasts un Vangažu pilsēta.

 Daba 
Ropažu novads galvenokārt atrodas Viduslatvijas zemienes Ropažu līdzenumā, nelielas daļas ietilpst austrumos Madlienas nolaidenumā, bet rietumos Piejūras zemienes Rīgavas līdzenumā. Derīgie izrakteņi: dolomīts (Gaitiņi, Sienāži), smilts un grants (Garkalne, Krievupe). Ģeoloģiski novada dienvidu un austrumu daļā dominē augšdevona Franas stāva, bet ziemeļrietumos vidusdevona nogulumi. Pārsvarā priežu un priežu-egļu meži.Latvijas ģeogrāfijas atlants. "Jāņa sēta", 2020 Teritoriāli lielākie dabas liegumi: Garkalnes meži, Lielie Kangari (lielākā osu grēda Latvijā 26 km garumā).

Vidējā temperatūra: -5 — -6 ° C janvārī, +17 ° C jūlijā. Nokrišņu daudzums 650—750 mm gadā ar maksimumu austrumos.

 Upes 
Novada galējie ziemeļrietumi ietilpst dažus kilometrus no novada robežas tekošās Gaujas baseinā bez lielām pietekām, pārējā daļa ir Daugavas baseinā. Cauri novadam no austrumiem uz rietumiem tek Lielā Jugla, dienvidos Mazā Jugla, ziemeļos Krievupe un Tumšupe. Rietumos Juglas kanāls no Lielā Baltezera un Jugla.

 Ezeri 
Lielākie ezeri ir Lielais Baltezers (daļēji, 6 km²), Mašēnu ezers (0,4 km²), Langstiņu ezers (0,4 km²), Lielais Jūgezers (0,3 km²), Sudrabezers (0,3 km²). Pie Juglas ezera — Upesciema dīķi, pie Sauriešiem — Sauriešu karjers.

 Vēsture 
13. gadsimtā gandrīz visa novada teritorija nonāca Livonijas ordeņa īpašumā, nelielu daļu saņēma Rīgas patrimoniālais apgabals. Pēc Livonijas kara novads nonāca Livonijas Pārdaugavas hercogistes pakļautībā, pēc 1629. gada to ieguva Zviedru Vidzeme. 1721. gadā to pievienoja Krievijas Impērijas Rīgas guberņai.

 Iedzīvotāji 

 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās; 1967. gadā ar Rīgas pilsētas daļām

 Apdzīvotās vietas 

 Lielākās apdzīvotās vietas 

+ Nr.  Nosaukums  Statuss  Pagasts  Iedzīvotāji (2025)LĢIA.gov.lv Vietvārdu datubāze 23.03.2025 1.  Ulbroka  Ciems  Stopiņu  5893 2.  Vangaži  Pilsēta  —  3467 3.  Garkalne  Ciems  Garkalnes  2139 4.  Dreiliņi  Ciems  Stopiņu  2101 5.  Saurieši  Ciems  Stopiņu  1862 6.  Ropaži  Ciems  Ropažu  1699 7.  Berģi  Ciems  Garkalnes  1544 8.  Dzidriņas  Ciems  Stopiņu  1495 9.  Bukulti  Ciems  Garkalnes  1491 10.  Upesciems  Ciems  Garkalnes  1372

 Nacionālais sastāvs 

 Pašvaldība 

 Saimniecība 

 Transports 
Pateicoties tiešajam Rīgas tuvumam, Ropažu novadu šķērso un tajā krustojas vairāki dažādas nozīmes valsts autoceļi. Galvenie autoceļi, kas šķērso Ropažu novadu, (Rīga (Baltezers)—Igaunijas robeža (Ainaži)),  (Rīga—Sigulda—Igaunijas robeža (Veclaicene)),  (Rīgas apvedceļš (Baltezers—Saulkalne)), savā starpā krustojas uz dienvidiem no Baltezera. Autoceļš A2 Garkalnē krustojas ar autoceļu  (Garkalne—Alauksts). A4 autoceļš ar  (Juglas papīrfabrikas ciemats—Upesciems) krustojas Amatniekos, bet ar autoceļu  (Rīga—Ērgļi) krustojas pie Ūlupjiem. Ulbrokā krustojas autoceļi P4 un  (Ulbroka—Ogre). Kangaros autoceļi P4 un  (Inčukalns—Ropaži—Ikšķile), krustojas divas reizes.

Novada teritoriju šķērso arī divas dzelzceļa līnijas: Rīga—Daugavpils, uz kuras atrodas viena pietura — Rumbula, un Rīga—Lugaži, uz kuras novada teritorijā atrodas divas stacijas — Garkalne un Krievupe.

 Izglītība 

 Sports 

 Kultūra 

 Reliģija 

 Ievērojami novadnieki 

 Zahārijs Stopijs (ap 1535—1593/1594), Rīgas pilsētas ārsts, astronoms, astrologs
 Baltazars fon Bergmanis (1736—1789), vācbaltiešu jurists, galma padomnieks, rakstnieks, masons
 Ambrozijs Bergmanis (1740—1784), vācbaltiešu ārsts, Rīgas brīvmūrnieku ložas "Zum Schwerdt" brālis
 Gustavs fon Bergmanis (1749—1814), luterāņu mācītājs, izdevējs, latviešu valodas filologs
 Liborijs fon Bergmanis (1754—1823), vācbaltiešu luterāņu mācītājs, vēsturnieks, rakstnieks, masons
 Benjamins fon Bergmanis (1772—1856), vācbaltiešu luterāņu mācītājs, etnogrāfs, vēsturnieks, valodnieks
 Oskars Voits (1866—1959), ārsts, diplomāts
 Andrejs Teikmanis (1877—1956), mežkopis, profesors, prorektors
 Burkards Dzenis (1879—1966), tēlnieks
 Jānis Daumanis (1884—1936), revolucionārs, marksists
 Kārlis Venteris-Vinters (1894—1942), virsnieks, Latvijas atbrīvošanas cīņu dalībnieks
 Ernests Ūdris (1894—1967), revolucionārs, čekists, jurists
 Jānis Kalniņš (1922—2000), rakstnieks, literatūrzinātnieks
 Kārlis Venteris (1930—2016), ķīmiķis, organiķis
 Alberts Bels (1938—2024), rakstnieks, politiķis
 Andris Staģis (1941), inženieris, vieglatlēts, sporta statistiķis
 Krists Netlaus (1999), skeletonists
 Daniels Ontužāns (2000), futbolists

 Ievērojamas vietas 

 Attēlu galerija 

 Atsauces 


Kategorija:Latvijas novadi