Alfreds Zēbergs

Alfreds Dāvids Zēbergs (; dzimis , miršanas datums nezināms) bija vācbaltu izcelsmes Latvijas ķīmiķis, žurnālists un politiķis. Bijis Tautas padomes loceklis no Vācbaltu progresīvās partijas.

 Dzīvesɡājums 
Dzimis  (pēc vecā stila — ) Rīgā kuģniecības sabiedrības "Brāļi Zēbergi" ( — ) līdzīpašnieka Kārļa Heinriha Zēberga (1859 Rīgā-1928 Vācijā) un viņa sievas Karolīnes Elīzes, dzimušas Šternas (1863-1949 Vācijā), ģimenē.Rīgas Sv. Pētera ev. lut. draudzes kristīto reģistrs. — 1886.g. — Nr.166. Brālis — kuģniecības sabiedrības "Brāļi Zēbergi" mantinieks Artūrs Zēbergs.

Pabeidzis pirmmācības skolu, iestājās Nikolaja ģimnāzijā, pēc tam pārgāja uz Nikolaja Mironova komercskolu, mācības beidza 1905. gadā. Tai pašā gadā sāka studijas Rīgas politehniskā institūta komercnodaļā, tad pārgāja uz ķīmijas fakultāti. 1907. gadā turpināja ķīmijas studijas Vācijas universitātēs Jēnā, Kēnigsbergā un Marburgā, 1912. gadā iegūdams Dr. phil. grādu.

No 1912. līdz 1914. gadam bija Jelgavas vācu skolotāju semināra virsskolotājs, tad līdz 1915. gadam privātskolotājs Rīgā. 1915. — 1917. gadā strādāja par ķimiķi Petrogradas fabrikās. 1917. gada maijā atɡriezās dzimtenē, strādāja Liepājā par skolotāju, aktīvi piedalīdamies sabiedriski-politiskajā dzīvē. Iestājās Vācu-baltiešu progresīvā partijā, aizstāvēdams liberālisma politiku un saprašanos starp latviešiem un vāciešiem. 1918. gadā viņu iecēla par vācu pārstāvi pilsētas skolu valdē, bet 1919. gadā deleģēja Tautas padomē un par vācu pārstāvi pagaidu valdības izglītības ministrijā. 1920. gadā viņš atteicās no Ulmaņa paɡaidu valdības uzaicinājuma strādāt par sevišķu uzdevumu ierēdni izglītības ministrijā. 1922. gadā viņu ievēlēja par Liepājas pilsētas domes deputātu, tajā pašā ɡadā iestājās Liepājas ložā „Enkurs”.

1923. gadā viņš pārtrauca skolotāja darbu un pārgāja dzīvot uz Ventspili, kur uzņēmās sava tēva saimniecības vadīšanu Ventspils tuvumā. Viņš bija Ventspils vācu laikraksta "Windausche Zeitung" izdevējs un redaktors (1924—1925).Latvijas Republikas prese. 1918-1940. (1996)

Kopā ar ģimeni 1939. gadā izceļoja uz Vāciju.  Par turpmāko likteni ziņu nav.

 Privātā dzīve 
Precējies ar Margareti Doroteju Fleišeri, Tukuma vācu draudzes mācītāja meitu. Viņu laulībā trīs bērni: meita Helga Sofija un dēli Klauss Magnuss un Armīns Eižens.Latvijas darbinieku galerija (1918—1928). 1929.  — 84.lpp.

 Atsauces 

Kategorija:1886. gadā dzimušie
Kategorija:Cilvēki ar nezināmu miršanas datumu
Kategorija:Rīgā dzimušie
Kategorija:Tautas padomes locekļi
Kategorija:Vācbaltieši