Bauskas novads

Bauskas novads ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienoti Bauskas novads, Iecavas novads, Rundāles novads un Vecumnieku novads. Robežojas rietumos ar Jelgavas novadu, ziemeļos ar Ķekavas un Olaines novadiem, austrumos un ziemeļos ar Ogres novadu un dienvidos ar Lietuvas Panevēžas apriņķa Biržu rajona un Pasvales rajona pašvaldībām, kā arī Šauļu apriņķa Pakrojas rajona pašvaldību. Novada centrs atrodas Bauskas pilsētā.

 Teritoriālais iedalījums 
Bauskas novadā kopumā ietilpst divas pilsētas (Bauska un Iecava) un 18 pagasti, kuru pārvalde deleģēta 4 apvienībām:
+Pagastu apvienībaCentrsapvienībā ietilpstošie pagastiiedzīvotāju skaitsplatība, km2Bauskas apvienībaBauskaBauskas pilsēta, Brunavas pagasts, Ceraukstes pagasts, Codes pagasts, Dāviņu pagasts, Īslīces pagasts, Gailīšu pagasts, Mežotnes pagasts, Vecsaules pagasts21 604786,6Iecavas apvienībaIecavaIecavas pilsēta, Iecavas pagasts8192312,1Rundāles apvienībaPilsrundāleRundāles pagasts, Svitenes pagasts, Viesturu pagasts3094231,4Vecumnieku apvienībaVecumniekiBārbeles pagasts, Kurmenes pagasts, Skaistkalnes pagasts, Stelpes pagasts, Valles pagasts, Vecumnieku pagasts7610844,8

Bauskas novada teritorija sakrīt ar agrākā Bauskas rajona teritoriju, kāda tā bija 2009. gadā, izņemot no kādreizējā Aizkraukles rajona pievienotos Kurmenes un Valles pagastus.

 Daba 
Bauskas novads atrodas Zemgales līdzenuma austrumu daļā, ziemeļaustrumu nomale ir Viduslatvijas nolaidenuma dienvidrietumu mala. Teritorija galvenokārt līdzena, Skaistkalnes un Taurkalnes apkaimē — pauguraina. Augsnes — galvenokārt auglīgas velēnu karbonātu augsnes uz bezakmeņu māla pamatnēm, arī velēnu podzolētās, novada ziemeļaustrumu daļā biežāk smilšainas un smilšmāla podzolētās augsnes. Derīgie izrakteņi: dolomīts (Mežotne, Gulbji), ģipsis (Skaistkalne), māls (Mežotne), saldūdens kaļķieži (Pellaju purvs), kūdra (lielākie kūdras purvi — Briģu, Lādzēnu, Ērgļu).

Vidējā temperatūra janvārī -5 °C, jūlijā 17 — 17,5 °C. Nokrišņi 500—650 mm gadā. Klimats nedaudz siltāks un sausāks par vidējo Latvijā. Meži 1981. gadā aizņēma 30% toreizējā Bauskas rajona teritorijas, vairums mežu atrodas novada austrumos un ziemeļaustrumos (Taurkalnes un Misas skujkoku masīvi).

 Upes 
Gandrīz visa novada teritorija atrodas Lielupes baseinā. Lielākās upes: Lielupe, tās satekupes Mēmele un Mūsa, pietekas Iecava, Misa, Īslīce, Svitene.

 Ūdenstilpes 
Ezeru novadā maz, lielākie — Taurkalnes Aklais ezers (0,24 km²) un Zāļezers (0,3 km²). Mākslīgās ūdenskrātuves — Lādzēnu dīķi (kopplatība 2,6 km²), Arves ezers kopā ar Beibežu dīķi (1 km²), Ozolaines dīķis (0,7 km²), Staņķu dzirnavu ezers (0,23 km²).

 Vēsture 
Teritorijas apdzīvotība konstatēta kopš 5. gadu tūkstoša p.m.ē. Mūsu ērā to šķērsoja tirdzniecības ceļi pa Lielupi un Klaipēdas-Pleskavas ceļš.

13. gadsimtā novadā notika daudzas kaujas starp krustnešiem, zemgaļiem un lietuviešiem, pēc zemgaļu atkāpšanās uz Lietuvu sadursmes turpinājās starp Livonijas Konfederāciju un Lietuvas lielkņazisti. 1562. gadā Livonijas ordenis tika likvidēts, un Bauskas teritorija nonāca Kurzemes-Zemgales hercogistes sastāvā. Hercogs Jēkabs Ketlers (1610-—1682) veicināja Bauskas ekonomisko attīstību.

17. gadsimtā tika pabeigta Bauskas pils būvniecība, tā kalpoja kā militārais cietoksnis un administratīvais centrs. 17. gadsimta beigās un 18. gadsimta sākumā Bauska tika iesaistīta Polijas un Zviedrijas karos. 1701. gadā Bausku ieņēma zviedri, bet vēlāk tā atgriezās poļu kontrolē.

1795. gadā Kurzemes hercogiste tika inkorporēta Krievijas Impērijā, Bauska kļuva par daļu no Krievijas Impērijas Kurzemes guberņas.

Pirmais pasaules karš smagi skāra novada teritoriju, un tā tika daļēji izpostīta. Pēc kara Bauska iekļāvās jaunizveidotajā Latvijas Republikā.

1940. gada jūnijā saskaņā ar Molotova—Ribentropa paktu Latviju okupēja Padomju Savienība. Bauskas novada teritorija kļuva par daļu no Latvijas Padomju Sociālistiskās Republikas (Latvijas PSR).

Otrā pasaules kara laikā Bauska atkal tika stipri izpostīta. 1944. gadā Sarkanā armija uzsāka ofensīvu Baltijas republikās. Bauskas pilsētas aizsardzībai no padomju karaspēka tika izveidots brīvprātīgo pulks, kurā bija aptuveni 300 vīru. Sešas nedēļas šai nelielajai vienībai izdevās noturēt ievērojami pārāka ienaidnieka spēku ofensīvu, līdz ar to padomju karaspēkam izdevās ieņemt Bausku tikai pēc vairākiem bombardēšanas uzlidojumiem, kas iznīcināja vairāk nekā trešdaļu pilsētas.

Pēc Otrā pasaules kara Bauskas novada teritorija atkal kļuva par daļu no Latvijas PSR.

1991. gadā, pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas, Bauskas novads kļuva par daļu no neatkarīgās Latvijas.

 Iedzīvotāji 

 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.OSP

 Lielākās apdzīvotās vietas 

+ N#  Nosaukums  Statuss  Pagasts  Iedzīvotājuskaits (2025)LĢIA.gov.lv Vietvārdu datubāze 16.01.2025 1.  Bauska  Pilsēta  -  10 162 2.  Iecava  Pilsēta  -  5614 3.  Vecumnieki  Ciems  Vecumnieku  1990 4.  Rītausmas  Ciems  Īslīces  1230 5.  Uzvara  Ciems  Gailīšu  932 6.  Pilsrundāle  Ciems  Rundāles  675 7.  Misa  Ciems  Vecumnieku  634 8.  Skaistkalne  Ciems  Skaistkalnes  574 9.  Code  Ciems  Codes  545 10.  Svitene  Ciems  Svitenes  421

 Nacionālais sastāvs 

 Pašvaldība 

Galvenā novada pašvaldības likumdošanas institūcija ir Bauskas novada dome. Tā sastāv no 15 vēlētiem deputātiem un to vada Bauskas novada domes priekšsēdētājs.

 Saimniecība 

 Transports 
Bauskas novadu šķērso viens galvenais autoceļš —  (Rīga—Bauska—Lietuvas robeža (Grenctāle)), kas šķērso arī abas novada pilsētas Bausku un Iecavu. Tāpat, novadu šķērso arī vairāki reģionālās nozīmes autoceļi:  (Vecumnieki—Nereta—Subate),  (Bauska—Aizkraukle),  (Bauska—Linde),  (Ķekava—Skaistkalne),  (Iecava—Stelpe),  (Jelgava—Iecava),  (Jelgava—Staļģene—Code) un  (Dobele—Bauska). Plānots, ka caur Bauskas novadu ies arī dzelzceļa līnija Rail Baltica, uz kuras arī atradīsies divas stacijas Bauskas novadā — Iecava un Bauska.

 Izglītība 

Bauskas novadā atrodas kopā 32 izglītības iestādes:
 19 vispārējās izglītības iestādes;
 7 pirmsskolas izglītības iestādes;
 6 profesionālās ievirzes izglītības iestādes.

 Sports 

 Kultūra 

 Reliģija 

 Ievērojami novadnieki 
 Jānis Čakste (1859—1927), pirmais Latvijas Valsts prezidents
 Anatols Līvens (1872—1937), lībiešu cilmes Baltijas augstmanis
 Pēteris Kūla (1874—1945), skolotājs
 Roberts Krimbergs (1874—1941), fiziologs un bioķīmiķis, Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes dekāns
 Jānis Lazdiņš (1875—1953), mūziķis, diplomāts
 Alfreds Amtmanis-Briedītis (1885—1966), aktieris, režisors, skatuves mākslas pedagogs
 Arnolds Spekke (1887—1972), filologs, vēsturnieks, diplomāts
 Verners Tepfers (1893—1958), ģenerālis, Latvijas Centrālās Padomes priekšsēdētājs
 Jānis Tepfers (1898—1994), diplomāts
 Jānis Rūdolfs Akermanis (1897—1972), zinātnieks, inženieris, aviokonstruktors
 Arnolds Ozoliņš (1898—1984), ārsts
 Indulis Folkmanis (1939), tēlnieks
 Imants Lancmanis (1941), gleznotājs, mākslas zinātnieks
 Uldis Dumpis (1943), aktieris
 Esmeralda Ermale (1956), aktrise
 Česlavs Mikšto (1964), katoļu priesteris
 Ingmārs Līdaka (1966), zoologs, politiķis
 Andrejs Mediņš (1969), katoļu priesteris

 Ievērojamas vietas 

 Apskates objekti 
Rundāles pils, Bauskas pils, Kaucmindes muiža, Skaistkalnes katoļu baznīca, Bauskas vecpilsēta, novadpētniecības muzejs un motormuzejs, Trušu pilsētiņa Bauskā, brīvdabas muzejs “Ausekļa dzirnavas”, Mežotnes pils un pilskalns, Jumpravmuižas parks, orientēšanās poligons Vecumniekos.tourism.bauska.lv

 Aizsargājami dabas objekti 
Bārbeles sērūdeņraža avots, Skaistkalnes karsta kritenes, Zaļezera purvs, Paņemūnes meži, Vāveres ezers, Seržu tīrelis, Kalēju tīrelis, Iecavas un Mežotnes parki, Stelpes dendroloģiskie stādījumi u. c.

 Sadraudzības pašvaldības 
Bauskas novadm ir 18 sadraudzības pašvaldības:
  Hašuri;
  Sačhere;
  Hedemora;
  Tereboda;
  Nāhoda;
  Pakroja;
  Radvilišķi;
  Pasvale;
  Birži;
  Ripina;
  Soroka;
  Billerbeka;
  Pehja-Pernumā;
  Udžate-Trevano.

 Attēlu galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Skatīt arī 


Kategorija:Latvijas novadi