Rēzeknes novads

Rēzeknes novads () ir Latvijas pašvaldība, kurā pēc Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas beigām 2021. gada 1. jūlijā tika apvienots Rēzeknes novads un Viļānu novads. Novada centrs atrodas Rēzeknes pilsētā, kas neietilpst novadā. Robežojas centrā ar Rēzeknes valstspilsētu, ziemeļos ar Balvu novadu, rietumos ar Madonas un Preiļu novadiem, dienvidos Krāslavas novadu un austrumos ar Ludzas novadu.

Rēzeknes novada teritorija pilnībā pārklājas ar pirms iepriekšējās administratīvi teritoriālās reformas pastāvējušā Rēzeknes rajona teritoriju, izņemot no Ludzas rajona 2009. gadā pievienoto Nautrēnu pagastu.

 Teritoriālais iedalījums 
Rēzeknes novads sastāv no 1 pilsētas (Viļāni) un 28 pagastiem, iedalās 5 apvienībās, apvienību iedalijums ir šāds:
+Pagastu apvienībaapvienībā ietilpstošie pagastiiedzīvotāju skaitsplatība, km2Dricānu apvienībaDricānu pagasts, Gaigalavas pagasts, Kantinieku pagasts, Nagļu pagasts, Ozolmuižas pagasts, Rikavas pagasts, Sakstagala pagasts, Stružānu pagasts5726755Kaunatas apvienībaČornajas pagasts, Griškānu pagasts, Kaunatas pagasts, Mākoņkalna pagasts, Stoļerovas pagasts4611621Nautrēnu apvienībaAudriņu pagasts, Bērzgales pagasts, Ilzeskalna pagasts, Lendžu pagasts, Nautrēnu pagasts, Vērēmu pagasts5067493Maltas apvienībaSilmalas pagasts, Ozolaines pagasts, Lūznavas pagasts, Maltas pagasts, Feimaņu pagasts, Pušas pagasts8084544Viļānu apvienībaDekšāres pagasts, Sokolku pagasts, Viļānu pagasts, Viļānu pilsēta5317287

 Daba 
Novada vidus, dienvidu un austrumu daļa atrodas Latgales augstienes ziemeļu daļā, ar tajā ietilpstošajām daļām — dienvidrietumos Feimaņu pauguraine un Maltas pazeminājums, dienvidos Rāznavas pauguraine (Lielais Liepukalns 289 m, Rāznas ezeru no DA apliecošajā morēnu valnī), centrā ap Rēzekni Rēzeknes pazeminājums, uz ziemeļiem no Rēzeknes Burzavas pauguraine. Ziemeļrietumi ietilpst Austrumlatvijas zemienes Adzeles pacēlumā, Aronas paugurlīdzenumā un Lubāna līdzenumā.Latvijas ģeogrāfijas atlants. "Jāņa sēta", 2020 Rietumdaļas reljefu veido limnoglaciālie smilšu un smilšmāla līdzenumi, austrumos — morēnu un kēmu pauguraines, drumlini, galamorēnu vaļņi, subglaciālajās ieplakās ezeru virknes. Pamatiežus veido augšdevona Franas stāva nogulumi. Derīgie izrakteņi: dolomīts (Pērtnieki), māls (Tūmuži, Rāzna, Žagatas), smilts un grants (Lipuški-Ismeri, Janopole, Griščāti), kūdra (Kņovu, Salas, Stružānu, Īdeņu, Lubāna u.c. purvos). Augsnes — augstienē galvenokārt velēnu vidēji un vāji podzolētās, zemienēs pārsvarā velēngleja, podzolētās gleja un purvu, augstienēs augšņu erozija. Meži aizņem ap 30% no novada platības, purvi ap 6%.

Vidējā temperatūra: -7 ° C janvārī, +17 ° C jūlijā. Nokrišņu daudzums 650 — 700 mm gadā, nedaudz lielāks dienviddaļā.

 Upes 
 Daugavas baseins: Lubāna ezerā ietekošās Rēzekne,  Malta, Iča.
 Veļikajas baseins (novada ZA stūrī): Rītupe

Rēzeknes novada garākā upe ir Rēzekne. Tā iztek no Rāznas ezera un ietek Lubānas ezerā. Kopējais upes garums ir 116 km, bet kritums 71 m. Otra garākā upe ir  Malta. Tās garums ir 105 km, bet kritums vēl lielāks nekā Rēzeknei — 97 m.

 Ūdenstilpes 
183 ezeri, kas lielāki par 1 ha. Lielākie: Lubāns (daļēji, 82 km²), Rāznas ezers (57,6 km²), Rušons (daļēji, 23,7 km²).

 Dabas aizsardzība 
Teritoriāli lielākās aizsargājamās dabas teritorijas: Rāznas nacionālais parks (lielākā daļa), Adamovas ezera dabas parks, Salāja ezera dabas parks. Lielākie dabas liegumi — Lubāna mitrāju komplekss (daļēji), kā arī Lielais Liepukalns un Harčenku purvs Rāznas nacionālajā parkā.

 Vēsture 
Novada teritorija apdzīvota kopš mezolīta, 9.-8. gadu tūkstoša p.m.ē. Lielākais akmens laikmeta apmetņu daudzums atklāts ap Lubānas ezeru. Agrajā dzelzs laikmetā (4.-2. gadsimts p.m.ē.) teritorijā dzīvojušas Baltijas somu ciltis, sākot no 5. gadsimta, teritoriju sākuši apdzīvot latgaļi. 9.-10. gadsimtā novadu apdzīvoja galvenokārt latgaļi, ziemeļdaļā jaukti ar igauņiem.Latvijas PSR vēsture, 1. sējums, kartes 94.-95. lpp. Rīga, "Zinātne", 1986. 12.-13. gadsimtā novada teritorija bija iekļauta, iespējams, Jersikas pārvaldītajās Lotigolas un Varkas zemēs, 13. gadsimtā teritoriju sagrāba Livonija. Pēc Livonijas sabrukuma 1560. gados tā nonāca Pārdaugavas hercogistē, vēlāk pēc 1629. gada Polijas Inflantijā. 1772. gadā Polijas sadalīšanas dēļ novada teritorija pārgāja Krievijas Impērijas kontrolē un tika iekļauta vispirms Pleskavas guberņā, tad 1778. gadā Polockas vietniecībā, no 1796. gada Baltkrievijas guberņā un no 1802. gada Vitebskas guberņā. No 1917. gada novembrim līdz 1918. gada februārim un no tā paša gada decembrim līdz 1920. gada janvārim teritorija bija iekļauta Padomju Latvijā ar pārtraukumu uz Vācijas okupāciju, 1920. gadā tā pārgāja Latvijas kontrolē.

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās

Lielākās apdzīvotās vietas

+  N#  Nosaukums  Statuss  Pagasts  Iedzīvotāji (2025)LĢIA.gov.lv Vietvārdu datubāze 05.11.2025 1.  Viļāni  Pilsēta  —  2696 2.  Malta  Ciems  Maltas  2136 3.  Pleikšņi  Ciems  Ozolaines  845 4.  Jaunstrūžāni  Ciems  Stružānu  647 5.  Kaunata  Ciems  Kaunatas  457 6.  Audriņi  Ciems  Audriņu  415 7.  Sprūževa  Ciems  Griškānu  330 8.  Vecružina  Ciems  Silmalas  313 9.  Feimaņi  Ciems  Feimaņu  309 10.  Bekši  Ciems  Ozolaines  302

 Nacionālais sastāvs 

 Pašvaldība 

Rēzeknes novadā ir izveidotas 5 apvienību pārvaldes:

 Dricānu apvienības pārvalde;
 Kaunatas apvienības pārvalde;
 Nautrēnu apvienības pārvalde;
 Maltas apvienības pārvalde;
 Viļānu apvienības pārvalde.

 Tautsaimniecība 

Rēzeknes novadā darbojas 1993 reģistrēti uzņēmumi, no kuriem lielākā daļa ir zemnieku saimniecības (ZS) un sabiedrības ar ierobežotu atbildību (SIA). Kopumā novadā 2024. gadā ir 573 lauksaimniecības uzņēmumi, izplatītākās lauksaimniecības nozares ir graudkopība, zivsaimniecība, lopkopība, mežistrāde, un kokapstrāde. Novada dienvidaustrumos, Rēzeknes tuvumā un ziemeļrietumos plaši izplatīts lauku tūrisms. Ražošanā galvenās nozares ir kokapstrāde, metālapstrāde un ieguves rūpniecība (grants, smilts, māls, dolomīts),

Pēc apgrozījuma lielākie ražošanas un lauksaimniecības uzņēmumi ir:
 RSEZ SIA “Verems” – finiera lokšņu un koka paneļu ražošana
 RSEZ SIA “Leax” – metāla konstrukciju un to sastāvdaļu ražošana
 SIA “Vlakon” – grants un smilts karjeru izstrāde; māla un kaolīna ieguve
 SIA “Aļņi AS” – zāģēšana, ēvelēšana un impregnēšana
 ZS “Virši AG” – jauktā lauksaimniecība
 SIA “Rital Timber” – zāģēšana, ēvelēšana un impregnēšana
 SIA “Skaida PV” - mežistrāde
 SIA “Tessa Trans” – kravu pārvadājumi pa autoceļiem

 Transports 

Rēzeknes novadu šķērso vairāki dažādas nozīmes autoceļi. Galvenie autoceļi (, , ) krustojas Rēzeknes valstspilsētas apkārtnē. Novada lielākajā apdzīvotajā vietā Viļānu dienvidos krustojas autoceļš  un , savukārt pilsētas ziemeļu daļā krustojas autoceļš  un . Novada otrajā lielākajā apdzīvotajā vietā Maltā, netālu no Rozentova krustojas autoceļš  un , savukārt ciemu divās daļās sadala autoceļš , kas ciema centrā krustojas ar autoceļiem  un . 

Novada teritoriju šķērso trīs dzelzceļa līnijas — Daugavpils—Rēzekne (pasažieru pārvadājumi nenotiek), Krustpils—Rēzekne II (atrodas 3 pieturas novada teritorijā Varakļāni, Viļāni un Sakstagals) un Rēzekne II—Zilupe (atrodas 2 pieturas novada teritorijā Taudejāņi un Cirma).

 Izglītība 

 Sports 

 Kultūra 

 Reliģija 

Novadā no kristīgajām konfesijām skaitliski visvairāk pārstāvēta katoļticība, pareizticība un vecticībnieku kopienas. Katoļticība gan atstātā mantojuma, gan izplatības ziņā ir lielākā konfesija. Rēzeknes novadā dzimuši un auguši ievērojami katoļu garīdznieki, piemēram, kardināls Jānis Pujats, bīskaps Jāzeps Rancāns, bīskaps Boļeslavs Sloskāns, garīdznieks, arī 1. latviešu kongresa līdzdibinātājs un Saeimas deputāts Francis Kemps, priesteris un sabiedriskais darbinieks Nikodems Rancāns. Vairākas novada baznīcas ir nozīmīgi kultūrvēsturiskie pieminekļi.

Rēzeknes novadā ir 18 vecticībnieku draudzes, kas galvenokārt atrodas novada centrālajā un rietumu daļā. Vēsturiski šis ir viens no pirmajiem apvidiem, kur, bēgot no cara valdības, apmetās Krievijas Impērijā vajātie vecticībnieki.

Pareizticība Rēzeknes novadā, atšķirībā no Rēzeknes pilsētas, nav izplatīta, draudzes atrodas galvenokārt novada rietumos.

 Ievērojami novadnieki 

 Boļeslavs Brežgo (1887—1957), vēsturnieks
 Staņislavs Jaudzems (1890—1969), skolotājs un izglītības ministrs
 Pēteris Jurciņš (1932—2004), rakstnieks
 Andrivs Jūrdžs (1845—1925), rakstnieks
 Staņislavs Kambala (1893—1941), politiķis
 Antons Kazričs (1862—1917), flotes inženieris, ģenerālmajors  
 Eduards Kazričs (1871—1911), Krievijas Domes deputāts
 Francis Kemps (1876—1952), literāts un politiķis
 Jānis Klīdzējs (1914—2000), rakstnieks un dzejnieks
 Antons Kūkojs (1940), rakstnieks
 Viktors Lācis (1977), treneris
 Vladislavs Locis (1912—1984), rakstnieks
 Gustavs Manteifelis (1832—1916), vēsturnieks, etnogrāfs un mecenāts
 Pīters Miglinīks (1850—1883), dzejnieks
 Bērtulis Pizičs, Dailes teātra direktors
 Konstantīns Počs, fiziķis
 Jānis Pujāts (1930), arhibīskaps, kardināls
 Jāzeps Rancāns (1886—1969), bīskaps, valsts prezidenta vietas izpildītājs trimdā
 Nikodems Rancāns (1870—1933), garīdznieks un rakstnieks
 Jānis Rubulis (1893—1960), politiķis
 Antons Rupainis (1906—1976), literāts un diriģents
 Valērija Seile (1891—1970), izglītības un sabiedriskā darbiniece
 Joņs Seiļs (1832—1928), rakstnieks un dziesminieks
 Viktors Skudra (1943), jurists un politiķis
 Boļeslavs Sloskāns (1893—1981), Rīgas arhidiecēzes palīgbīskaps
 Antonijs Springovičs (1876—1958), arhibīskaps
 Francis Trasuns (1864—1926), literāts un valstsvīrs

 Ievērojamas vietas 

 Attēlu galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Skatīt arī 


Kategorija:Latvijas novadi