Masļeņica

Masļeņica (, ,  — 'sviesta nedēļa') ir nedēļu (vai trīs dienu) ilgi austrumslāvu svētki pirms Lielā gavēņa, kas saistīti ar atvadīšanos no ziemas un pavasara sagaidīšanu.

Par Masļeņicu sauca arī salmu lelli ar pankūku vai pannu rokā, ko svētku noslēgumā auglības veicināšanas rituālā sadedzināja, noslīcināja vai saplēsa un apglabāja.

No 2010. gada 8. līdz 14. februārim Krievijā notika aptuveni 500 dažādi ar Masļeņicu saistīti pasākumu, un saskaņā ar socioloģijas aptaujām Masļeņicu svinēja aptuveni 80% Krievijas iedzīvotāju.

 Paražas 
200px|thumb|left|Masļeņicas salmu lelle

Kaut arī tās nosaukums saistīts ar kristietībā noteikto aizgavēni pirms Lieldienu Lielā gavēņa, Masļeņicā saglabājušās ļoti daudzas pagāniskās paražas — karnevālu rīkošana, braukšana trijjūgos, dažādu miltu izstrādājumu — pankūku, tostarp bliņu, bet ukraiņiem un baltkrieviem arī vareņiku un siera plācenīšu — cepšana un izēšanās. Daudzviet Masļeņicai gatavojās jau vairākas dienas iepriekš.

Katrai Masļeņicas dienai bija savas īpašas paražas, Pirmdienā notika Masļeņicas sagaidīšana, salmu lelles gatavošana un ar to saistītie rituāli, kā arī ciemošanās un pankūku cepšana. Otrdienā sākās rotaļas un neprecētie puiši meklēja iespējamās līgavas vedībām pēc Lielā gavēņa. Trešdienā vīrs un pārējie radinieki ciemojās pie vīra sievasmātes. Ceturtdienā sākās lielākas svinības un notika dažādas sacensības — dūru cīņas, braukšana kamanās, sniega pilsētiņas ieņemšana u.c. —, kā arī dzīrošana, dziedāšana, pārģērbšanās un citas nodarbes. Piektdienā savukārt pie vīra ciemojās sievasmāte ar savām draudzenēm. Sestdienā pie jaunās sievas ciemojas vīra māsas un citi radinieki, bet svētdienā bija svētku kulminācija, kurā draugi un radinieki viens otram lūdza piedošanu. Pāri palikušo ēdienu sadedzināja. Sadedzināja arī Masļeņicas lelli, kuras pelnus izkaisīja pa laukiem.

 Skatīt arī 
 Meteņi

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Krievijas svētki
Kategorija:Ukrainas svētki
Kategorija:Baltkrievijas svētki