Akadēmijas iela (Jelgava)

Akadēmijas iela ir viena no galvenajām Jelgavas ielām, kas sākas pie krustojuma ar Lielo ielu, ved gar bijušo Pētera akadēmijas (tagad Ģederta Eliasa Jelgavas Vēstures un mākslas muzeja) ēku un Pareizticīgo katedrāli, tālāk turpinās kā Zemgales prospekts līdz Jelgavas dzelzceļa stacijai.

Otrā pasaules kara 1944. gada kaujā par Jelgavu ielas vēsturiskā apbūve tika izpostīta un pēc kara gandrīz pilnībā nojaukta vai uzspridzināta, tāpēc mūsdienās ielas apbūvi lielākoties veido Latvijas PSR laikā celtas ēkas.

 Vēsture 
17. gadsimta Jelgavas kartēs iela saukta par Kungu ielu (). Iela sākās pie Svētās Trīsvienības baznīcas un beidzās pie pilsētas vaļņiem. Hercogienes Annas valdīšanas laikā 18. gadsimta sākumā šajā ielā uzcēla viņas pili un 1726. gadā arī koka Sv. Simeona un Sv. Annas pareizticīgo baznīcu. Ielu pārdēvēja par Palejas ielu ( no  — 'Palasta iela').
Hercoga Pētera valdīšanas laikā vecās pils vietā 1775. gadā uzbūvēja Pētera akadēmijas ēku.
1846. gadā pretim tai uzcēla Kurzemes Kredītbiedrības (Kurländischer Credit-Verein) ēku. Pēc Jelgavas dzelzceļa stacijas uzcelšanas 1869. gadā Palejas ielas pagarinājumu līdz tai nosauca par Aleksandra prospektu, ko 1924. gadā pārdēvēja par Zemgales prospektu.

1925. gada septembrī Palejas ielu pārdēvēja par Akadēmijas ielu, līdz Latvijas okupācijai tā bija Jelgavas galvenā darījumu iela. Latvijas Republikā Kurzemes Kredītbiedrības ēkā atradās Valsts zemes bankas un Latvijas Bankas Jelgavas nodaļas, pagalmā bija plašs dārzs ar strūklaku, bet ēkas priekšā — Jāņa Čakstes piemineklis. Šajā ielā arī atradās Vācu Centrālās Sabiedrības kases Jelgavas nodaļa, Zemgales Kredītbiedrība, Agrarkredītbiedrība, tālāk Latvijas Lloids un citas apdrošināšanas biedrības, notāri, advokātu kantori, nodokļu inspekcijas un citas iestādes. Tālāk atradās Jelgavas Apgabaltiesas nams un Amatnieku biedrības (Gewerbverein) nams.

Otrā pasaules kara laikā vācu okupācijas iestādes 1941. gada 5. septembrī Akadēmijas ielu apvienoja ar Zemgales prospektu, izveidojot pilsētas galveno Ādolfa Hitlera ielu. Pēc pilsētas ieņemšanas 1944. gadā padomju varas iestādes abām ielām atjaunoja iepriekšējos nosaukumus. Veselas palika Akadēmijas ielas mājas Stacijas rajonā. 1947. gadā Akadēmijas iela bija viena no Jelgavas ielām, kur notika padomju filmas "Staļingradas kauja" uzņemšana, kuras laikā uzspridzināja daudzu ielā saglabājušos ēku mūrus. 1949. gada 28. jūlijā abas ielas no jauna apvienoja, izveidojot Aleksandra Puškina prospektu no pilsētas Centrālā laukuma līdz dzelzceļa stacijai. Atmodas laikā 1989. gada 17. martā tai atjaunoja Akadēmijas ielas nosaukumu, nodalot Zemgales prospektu.

 Seni attēli 

 Ievērojamas celtnes 
 Jelgavas Svētās Trīsvienības baznīcas tornis (1615), Akadēmijas iela 1. Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.
 Ģederta Eliasa Jelgavas Vēstures un mākslas muzeja ēka, agrākā Pētera akadēmija (arhitekts Severīns Jensens, 1773), Akadēmijas iela 10. Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.
 LBTU Meža fakultāte, Akadēmijas iela 11. Ēka celta 1950. gados.
 Jelgavas Sv. Simeona un Sv. Annas pareizticīgo katedrāle (arhitekts Nikolajs Čagins, 1892), Akadēmijas iela 12. Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.
 Jelgavas Amatu vidusskola, Akadēmijas iela 25
 Jelgavas pilsētas bibliotēka, Akadēmijas iela 26. Vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis. (Ēka celta 20.gs. sākumā).
 Dzīvojamā ēka Akadēmijas ielā 28 Vairoga nams. Vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis. (Ēka celta 20.gs. sākumā).

 Ielu savienojumi 
Akadēmijas iela ir savienota ar šādām ielām:
 Uzvaras iela;
 Lielā iela;
 Driksas iela;
 Ūdens iela;
 Raiņa iela;
 Sudrabu Edžus iela;
 Zemgales prospekts.

 Atsauces 

Kategorija:Ielas Jelgavā
Kategorija:Prospektu gals