Vasaras saulgrieži

250px|thumb|Atstarotās Saules gaismas intensitāte ziemas un vasaras saulgriežu laikā.
Vasaras saulgrieži ir ikgadējs astronomisks notikums, kad Saulei ir vislielākā deklinācija. Vasaras saulgriežu laikā ir visgarākā diena un visīsākā nakts. Vasaras saulgriežus sauc arī par vasaras saulstāvjiem  jeb solstīciju ( — 'Saule', sistere — 'apstāties'Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. Rīga: Norden AB, 2001, 620. lpp. ), jo pirms un pēc saulgriežiem Saule vairākas dienas gandrīz nemaina savu maksimālo augstumu virs horizonta, tāpat ēnu garums mainās ļoti lēni.  

Terminatora līnija saulgriežu laikā pieskaras arktiskajam un antarktiskajam polārajam lokam. Vasaras saulgrieži ziemeļu puslodē ir 20., 21. vai 22. jūnijā un iezīmē astronomiskās vasaras sākumu. 

Saulgriežu laikā daudzas tautas tradicionāli atzīmē saulgriežu svētkus. Latviešiem tas ir Zāļu vakars un Jāņi.

 Ekvinokciju un saulgriežu laiki 
Tabulā ir apkopoti ekvinokciju un saulgriežu laiki pēdējos un nākamajos gados. Norādīts UTC, kas atšķiras no Latvijas laika (UTC+2 ziemā, UTC+3 vasarā).

 Ekvinokciju un saulgriežu UTC datumi un laiki Gads  ekvinokcijamartā  saulgrieži jūnijā  ekvinokcijaseptembrī  saulgriežidecembrīdiena laiks diena laiksdiena laiks diena laiks2024.20.03:0720.20:5122.12:4421.09:202025.20.09:0221.02:4222.18:2021.15:032026.20.14:4621.08:2523.00:0621.20:502027.20.20:2521.14:1123.06:0222.02:432028.20.02:1720.20:0222.11:4521.08:202029.20.08:0121.01:4822.17:3721.14:14

 Atsauces 

Kategorija:Debess mehānika
Kategorija:Jūnijs