Samta revolūcija

Samta revolūcija () jeb Maigā revolūcija () bija nevardarbīga, bez asins izliešanas, komunistiskā režīma gāšana Čehoslovākijā. Tā sākās  (Starptautiskajā Studentu dienā), kad Prāgas policisti ar varu izdzenāja studentus, kuri piedalījās demonstrācijā pret vienas partijas (Čehoslovākijas Komunistiskā partijas) valdību. Pēc šī notikuma aizsākās vēl vairākas demonstrācijas, kuras turpinājās līdz . Pēc revolūcijas Čehoslovākijā beidzās sociālisma laiks, kas bija ildzis 41 gadu. Samta revolūcijas līderis bija Vāclavs Havels, kurš 29. decembrī kļuva par Čehoslovākijas, vēlāk Čehijas, prezidentu.

 Revolūcijas konteksts 
Līdzīgi kā daudzās citās Austrumeiropas valstīs, arī Čehoslovākijā 1980. gadu beigās pieauga neapmierinātība ar totalitāro režīmu. Politiskās brīvības un cilvēktiesību ierobežojumi, stagnējošā ekonomika, kā arī arvien pieaugošā plaisa starp komunistu varas elites un parasto pilsoņu dzīves līmeni radīja sociālu spriedzi. Iedvesmu deva arī demokrātiskas pārmaiņas citās valstīs, piemēram, Polijā, Ungārijā un Austrumvācijā, kā arī Padomju Savienības pārkārtošanās un glasnostj politika.

 Demonstrāciju sākums 
1989. gada 17. novembrī Prāgā notika studentu demonstrācija, kas sākās kā piemiņas pasākums par studentu upuriem nacistu okupācijas laikā. Taču, tā kā tā pārvērtās par plašu protestu pret Čehoslovākijas komunistisko režīmu, policija iejaucās ar vardarbību, cenšoties apspiest protestus. Šis incidents izraisīja plašu sabiedrības sašutumu un solidaritāti ar studentiem, un turpmākajās dienās aizsākās masveida demonstrācijas visā valstī.

Protesti strauji pieņēmās spēkā, pieaugot cilvēku skaitam, kuri devās ielās, lai pieprasītu režīma izmaiņas. 27. novembrī visā Čehoslovākijā notika divu stundu vispārējs streiks, ko atbalstīja gan studenti, gan strādnieki. Šī masu mobilizācija kļuva par vienu no izšķirošajiem mirkļiem, kas pierādīja tautas vienotību pret komunistisko režīmu. Demonstrāciju laikā aktīvi darbojās organizācija Pilsoņu forums (Občanské fórum), kuru vadīja disidents un rakstnieks Vāclavs Havels. Slovākijā analoģiska organizācija bija Sabiedrība pret vardarbību (slovāku: Verejnosť proti násiliu).

 Komunistiskā režīma sabrukums 
Komunistu režīms, apzinoties, ka situācija kļūst nekontrolējama un atsakoties lietot plašu vardarbību, sāka sarunas ar Pilsoņu forumu un piekāpās protestētāju prasībām. 1989. gada 10. decembrī Čehoslovākijas prezidents Gustavs Husāks iecēla jaunu valdību, kurā pirmo reizi bija iekļauti nekomunisti. Tas iezīmēja būtisku pavērsienu valstī. 29. decembrī Vāclavs Havels tika ievēlēts par Čehoslovākijas prezidentu, simboliski noslēdzot Samta revolūciju un pavērot ceļu demokrātiskām reformām.

 Pēcrevolūcijas sekas 
Samta revolūcija iezīmēja ne tikai komunistiskā režīma beigas, bet arī Čehoslovākijas ceļu uz brīvu tirgus ekonomiku un demokrātisku valsts pārvaldi. Vēlāk, 1993. gadā, Čehoslovākija mierīgā ceļā sadalījās divās neatkarīgās valstīs — Čehijā un Slovākijā.

Vāclavs Havels kļuva par vienu no ietekmīgākajiem pēckomunistiskās Eiropas līderiem, ievērojamu daļu sava prezidentūras laika veltot cilvēktiesībām un demokrātijas stiprināšanai. Viņš kļuva par simbolu cīņai par brīvību un cilvēka cieņu ne tikai savā valstī, bet arī plašākā pasaulē.

 Ārējās saites 

Kategorija:1989. gads
Kategorija:Revolūcijas
Kategorija:Čehijas vēsture
Kategorija:Slovākijas vēsture