Jūrasgrunduļveidīgās

Jūrasgrunduļveidīgās (Gobiiformes) ir īsto kaulzivju (Teleostei) kārta, kas pieder dzelkņstarzivju divīzijai (Acanthopterygii). 2016. gadā, balstoties uz ģenētiskajiem pētījumiem, kārtai tika veikta nozīmīga revīzija, to padarot monofilētisku. Saskaņā ar jauno sistemātiku kārta apvieno 9 zivju dzimtas ar apmēram 2200 sugām. Dzimtas tiek iedalītas divās apakškārtās. Galvenokārt mājo tropu un subtropu jūrās visā pasaulē, lai gan apmēram 10% no visām sugām ir saldūdens zivis.Patzner, R.A.; Van Tassell, J.L.; Kovačić, M.; Kapoor, B.G., eds. (2011). The Biology of Gobies. Enfield, NH: Science Publishers. p. 685. . Retāk sastopamas mērenās joslas tilpēs.

 Latvijā 
Latvijā sastopamas 6 jūrasgrunduļveidīgās zivju sugas: melnais jūrasgrundulis (Gobius niger), divplankumu jūrasgrundulis (Gobiusculus flavescens), apaļais jūrasgrundulis (Neogobius melanostomus), jūrasgrundulis (Pomatoschistus microps), mazais jūrasgrundulis (Pomatoschistus minutus) un rotans (Percottus glehni).Latvijas Daba: Jūrasgrunduļu dzimta 

Latvijas zivju sarakstā ir ietverts arī eleotriss (Micropercops swinhonis), lai gan savvaļā nav konstatēts.Latvijas Daba: Eleotriss

 Kopīgās īpašības 
Jūrasgrunduļveidīgās zivis galvenokārt ir neliela auguma. Uzturas virs grunts vai ierokas smiltīs. Līdzīgi kā citām bentiskajām zivīm, arī jūrasgrunduļveidīgajām nav peldpūšļa.Helfman, Gene (2009). The Diversity of Fishes. Wiley-Blackwell. pp. 317–18.

 Sistemātika 
Jūrasgrunduļveidīgo kārta (Gobiiformes)
Jūrasgrunduļu apakškārta (Gobioidei)
Aklo alugrunduļu dzimta (Milyeringidae)
Akmeņgraužu grunduļu dzimta (Rhyacichthyidae)
Austrālijas jūrasgrunduļu dzimta (Thalasseleotrididae)
Dūņlēcēju dzimta (Oxudercidae)
Eleotrisu dzimta (Eleotridae)
Jūrasgrunduļu dzimta (Gobiidae)
Saldūdens eleotrisu dzimta (Odontobutidae)
Tropu eleotrisu dzimta (Butidae)
Smilšu nirēju apakškārta (Trichonotoidei)
Smilšu nirēju dzimta (Trichonotidae)

 Atsauces