Pasaules čempionāts cīņas sportā

Pasaules čempionāts cīņas sportā ir amatieru sacensības cīņas sportā, kuras organizē Starptautiskā cīņas federācija (UWW).

Vīriešu pasaules čempionāti grieķu-romiešu cīņā notiek kopš 1904. gada, brīvajā cīņā — kopš 1951. gada. Atsevišķi sieviešu čempionāti brīvajā cīņā notika no 1987. līdz 2003. gadam.

 Sacīkstes 
 Vīriešu brīvās cīņas čempionāti 
GadsDatumsNorises vieta Čempions komandām 1951 26.–29. aprīlis  Helsinki, Somija 1954 22.–25. maijs  Tokija, Japāna 1957 1.–2. jūnijs  Stambula, Turcija 1959 1.–5. oktobris  Teherāna, Irāna 1961 2.–4. jūnijs  Jokohama, Japāna 1962 21.–23. jūnijs  Tolīdo, ASV 1963 31. maijs – 2. jūnijs  Sofija, Bulgārija 1965 1.–3. jūnijs  Mančestra, Apvienotā Karaliste 1966 16.–18. jūnijs  Tolīdo, ASV 1967 12.–14. novembris  Ņūdeli, Indija 1969 8.–10. marts  Mara del Plata, Argentīna 1970 9.–11. jūlijs  Edmontona, Kanāda 1971 27.–30. augusts  Sofija, Bulgārija 1973 6.–9. septembris  Teherāna, Irāna 1974 29. augusts  – 1. septembris Stambula, Turcija 1975 15.–18. septembris  Minska, PSRS 1977 21.–23. oktobris  Lozanna, Šveice 1978 24.–27. augusts  Mehiko, Meksika 1979 25.–28. augusts  Sandjego, ASV 1981 11.–14. septembris  Skopje, Dienvidslāvija 1982 11.–14. augusts  Edmontona, Kanāda 1983 26.–29. septembris  Kijiva, PSRS 1985 10.–13. oktobris  Budapešta, Ungārija 1986 19.–22. oktobris  Budapešta, Ungārija 1987 26.–29. augusts  Klermonferāna, Francija 1989 31. augusts  – 3. septembris  Martiņī, Šveice 1990 6.–9. septembris  Tokija, Japāna 1991 3.–6. oktobris  Varna, Bulgārija 1993 25.–28. augusts  Toronto, Kanāda 1994 25.–28. augusts  Stambula, Turcija 1995 10.–13. augusts  Atlanta, ASV 1997 28.–31. augusts  Krasnojarska, Krievija 1998 8.–11. septembris  Teherāna, Irāna 1999 7.–10. oktobris  Ankara, Turcija 2001 22.–25. novembris  Sofija, Bulgārija 2002 7.–9. septembris  Teherāna, Irāna 2003 12.–14. septembris  Ņujorka, ASV

 Vīriešu grieķu-romiešu cīņas čempionāti 
GadsDatumsNorises vietaČempions komandām 1904 23.–26. maijs  Vīne, Austroungārija — 1905 8.–10. maijs  Berlīne, Vācija — 1907 20. maijs  Frankfurte pie Mainas, Vācija — 1908 8.–9. decembris  Vīne, Austroungārija — 1909 3. oktobris  Vīne, Austroungārija — 1910 6. jūnijs  Diseldorfa, Vācija — 1911 25.–28. marts  Helsinki, Krievijas Impērija — 1913 27.–28. jūlijs  Breslava, Vācija — 1920 4.–8. septembris  Vīne, Austrija — 1921 5.–8. novembris  Helsinki, Somija — 1922 8.–11. marts  Stokholma, Zviedrija — 1950 20.–23. marts  Stokholma, Zviedrija 1953 17.–19. aprīlis  Neapole, Itālija 1955 21.–25. aprīlis  Karlsrūe, Rietumvācija 1958 21.–24. jūlijs  Budapešta, Ungārija 1961 5.–7. jūnijs  Jokohama, Japāna 1962 25.–27. jūnijs  Tolīdo, ASV 1963 1.–3. jūlijs  Helsingborja, Zviedrija 1965 6.–8. jūnijs  Tampere, Somija 1966 20.–22. jūnijs  Tolīdo, ASV 1967 1.–3. septembris  Bukareste, Rumānija 1969 3.–5. marts  Mara del Plata, Argentīna 1970 4.–6. jūlijs  Edmontona, Kanāda 1971 2.–5. septembris  Sofija, Bulgārija 1973 11.–14. septembris  Teherāna, Irāna 1974 10–13. oktobris  Katovice, Polija 1975 11.–14. septembris  Minska, PSRS 1977 14.–17. oktobris  Gēteborga, Zviedrija 1978 20.–23. augusts  Mehiko, Meksika 1979 21.–24. augusts  Sandjego, ASV 1981 28.–30. augusts  Oslo, Norvēģija 1982 9.–12. septembris  Katovice, Polija 1983 22.–25. septembris  Kijiva, PSRS 1985 8.–11. augusts  Kolbotna, Norvēģija 1986 23.–26. oktobris  Budapešta, Ungārija 1987 19.–22. augusts  Klermonferāna, Francija 1989 24.–27. augusts  Martiņī, Šveice 1990 19.–21. novembris  Ostia, Itālija 1991 27.–30. septembris  Varna, Bulgārija 1993 16.–19. septembris  Stokholma, Zviedrija 1994 8.–11. septembris  Tampere, Somija 1995 12.–15 . oktobris  Prāga, Čehija 1997 10.–13. septembris  Vroclava, Polija 1998 27.–30. augusts  Jēvle, Zviedrija 1999 23.–26. septembris  Pireja, Grieķija 2001 6.–9. decembris  Patra, Grieķija 2002 20.–22. septembris  Maskava, Krievija 2003 2.–5. oktobris  Krēteija, Francija

 Sieviešu brīvās cīņas čempionāti 
GadsDatumsNorises vietaČempions komandām 1987 24.–25. oktobris  Lērenskūga, Norvēģija 1989 24.–25. augusts  Martiņī, Šveice 1990 29. jūnijs  – 1. jūlijs Lūleo, Zviedrija 1991 24.–25. augusts  Tokija, Japāna 1992 4.–5. septembris  Vilērbāna, Francija 1993 7.–8. augusts  Staverna, Norvēģija 1994 6.–7. augusts  Sofija, Bulgārija 1995 9.–11. septembris  Maskava, Krievija 1996 29.–31. augusts  Sofija, Bulgārija 1997 10.–12. jūlijs  Klermonferāna, Francija 1998 8.–10. oktobris  Poznaņa, Polija 1999 10.–12. septembris  Būdena, Zviedrija 2000 1.–3. septembris  Sofija, Bulgārija 2001 22.–25. novembris  Sofija, Bulgārija 2002 2.–3. novembris  Halkida, Grieķija 2003 12.–14. septembris  Ņujorka, ASV

 Apvienotie čempionāti 
GadsDatumsNorises vietaČempions komandāmVīriešu  brīvā cīņaGrieķu-romiešu cīņaSieviešu brīvā cīņa 2005 26. septembris  – 2. oktobris  Budapešta, Ungārija 2006 25. septembris  – 1. oktobris  Guandžou, Ķīna 2007 17.–23. septembris  Baku, Azerbaidžāna 2008 11.–13. oktobris  Tokija, Japāna — — 2009 21.–27. septembris  Herninga, Dānija 2010 6.–12. septembris  Maskava, Krievija 2011 12.–18. septembris  Stambula, Turcija 2012 27.–29. septembris  Stretkona, Kanāda — — 2013 16.–22. septembris  Budapešta, Ungārija 2014 8.–14. septembris  Taškenta, Uzbekistāna 2015 7.–15. septembris  Lasvegasa, ASV 2016 10.–11. decembris  Budapešta, Ungārija — — — 2017 21.–26. augusts  Parīze, Francija 2018 20.–28. oktobris  Budapešta, Ungārija 2019  14.–22. septembris  Nursultana, Kazahstāna 2021  2.–10. oktobris Oslo, Norvēģija25px|Krievijas Cīņas sporta federācija Krievijas Cīņas sporta federācija25px|Krievijas Cīņas sporta federācija Krievijas Cīņas sporta federācija 2022  10.–18. septembris  Belgrada, Serbija 2023  16.–24. septembris Belgrada, Serbija

 Kopējais iegūto medaļu skaits pa valstīm 
Kopējais medaļu skaits ieskaitot 2022. gada pasaules čempionātu cīņas sportā.

 1    253  93  69  415 2    129  71  84  284 3    111  68  96  275 4    82  102  102  286 5    68  63  75  206 6    63  95  100  258 7    58  61  79  198 8    31  52  53  136 9    31  40  48  119 10    30  28  48  106 11    27  21  36  84 12    26  22  23  71 13    22  28  46  96 14    22  26  25  73 15    19  20  57  96 16    17  29  39  85 17    15  38  39  92 18    15  32  37  84 19    15  17  40  72 20    14  23  25  62 21    14  18  32  64 22    14  9  17  40 23    12  17  27  56 24    11  9  8  28 25    10  5  10  25 26    9  13  19  41 27    8  23  23  54 28    7  24  43  74 29    7  1  7  15 30    6  17  27  50 31    6  11  20  37 32    5  19  33  57 33    5  19  17  41 34    5  8  10  23 35    5  4  12  21 36    4  7  2  13 37    4  5  9  18 38    3  8  12  23 39    3  6  11  20 40    3  4  5  12 41    3  3  5  11 42    2  3  5  10 43    1  5  16  22 44    1  5  6  12 45    1  3  12  16 46    1  1  4  6 47    1  0  1  2   1  0  1  2 49    0  4  3  7 50    0  2  3  551    0  1  4  5   0  1  4  553    0  1  3  4   0  1  3  4 55    0  1  2  356    0  1  1  2   0  1  1  2   0  1  1  259    0  1  0  1   0  1  0  1   0  1  0  1   0  1  0  1   0  1  0  164   0  0  3  3   0  0  3  366  22px|Karogs:Bohēmija Bohēmija  0  0  2  2   0  0  2  268    0  0  1  1   0  0  1  1   0  0  1  1   0  0  1  1   0  0  1  1 Kopā (72 valstis)  1200  1195  1555  3950

 Zelta medaļu skaits komandu vērtējumā 
ValstsKopā   22  26  0  48   13  14  2  29   0  0  23  23   5  2  0  7   5  1  0  6   3  1  1  5   0  0  2  2   1  1  0  2   0  0  1  1   0  1  0  1   0  1  0  1   0  1  0  1   0  0  1  1   0  1  0  1

 Daudzkārtēji čempioni 
Tabulās ir redzami tie, kuri pasaules čempionātos (izņemot Olimpiskās spēles) ir ieguvuši vismaz 5 zelta medaļas.

 Vīriešu brīvā cīņa 
 Rank Cīkstonis Valsts Svars No Līdz Zelts Sudrabs BronzaKopā 1  Valentīns Jordanovs    52 kg  1983  1995  7  2  1  10 2  Aleksandrs Medveds    +87 kg / 97 kg / +97 kg / +100 kg  1961  1971  7  1  1  9 3  Sergejs Beloglazovs    57 kg / 62 kg  1979  1987  6  1  -  7 Arsens Fadzajevs    68 kg / 74 kg  1983  1991  6  1  -  7 5  Buvaisars Saitijevs    74 kg / 76 kg  1995  2005  6  -  -  6 6  Maharbeks Hadarcevs    90 kg  1986  1995  5  2  1  8 7  Hadžimurats Gacalovs    96 kg / 120 kg / 125 kg  2005  2014  5  1  1  7 8  Ali Alijevs    52 kg / 57 kg  1959  1967  5  1  -  6 9  Leri Habelovs    100 kg / 130 kg  1985  1995  5  -  1  6 10  Abdulla Movaheds    70 kg / 68 kg  1965  1970  5  -  -  5

 Vīriešu grieķu-romiešu cīņa 
 Rank Cīkstonis Valsts Svars No Līdz Zelts Sudrabs BronzaKopā 1  Aleksandrs Kareļins    130 kg  1989  1999  9  -  -  9 2  Hamids Sorians    55 kg / 59 kg  2005  2014  6  -  -  6 3  Mihains Lopess    120 kg / 130 kg  2005  2015  5  3  -  8 4  Gogi Koguašvili    90 kg / 97 kg  1993  1999  5  -  1  6 5  Nikolajs Balbošins    100 kg  1973  1979  5  -  -  5 Viktors Igumenovs    78 kg / 74 kg  1966  1971  5  -  -  5 Valērijs Rezancevs    90 kg  1970  1975  5  -  -  5 Aleksandrs Tomovs    +100 kg  1971  1979  5  -  -  5

 Sieviešu brīvā cīņa 
 Rank Cīkstone Valsts Svars No Līdz Zelts Sudrabs BronzaKopā 1  Saori Jošida    55 kg / 53 kg  2002  2015  13  -  -  13 2  Kaori Ičo    63 kg / 58 kg  2002  2015  10  -  -  10 3  Hitomi Obara (Sakamoto)    51 kg / 48 kg  2000  2011  8  -  -  8 4  Kristīne Nordhagena    70 kg / 68 kg / 75 kg  1993  2001  6  1  1  8 5  Jajoi Urano    75 kg / 70 kg / 65 kg  1990  1996  6  1  -  7 6  Kjoko Hamaguči    75 kg / 72 kg  1997  2010  5  2  3  10 7  Džuna Sjue    44 kg / 47 kg / 46 kg  1991  1999  5  2  -  7 8  Sjoko Josimura    44 kg  1987  1996  5  1  3  9 9  Adelīna Greja    67 kg / 72 kg / 75 kg / 76 kg  2011  2019  5  –  2  7 10  Liu Dunfena    75 kg  1991  1997  5  -  1  6 Stanka Zlateva    72 kg  2006  2011  5  -  1  6 12  Nikola Hartmane    61 kg / 62 kg  1993  2000  5  -  -  5

 Atsauces 

 FILA Database 

Kategorija:Pasaules čempionāts cīņas sportā