Papagaiļu un zvirbuļu virskārta

Papagaiļu un zvirbuļu virskārta jeb papagaiļu un zvirbuļu klada (Psittacopasserae) ir viena no putnu klases (Aves) virskārtām, kas pieder piekūnu, papagaiļu un zvirbuļu kladai (Eufalconimorphae). Tā apvieno divas mūsdienu putnu kārtas, kurās ir apmēram 6900 sugu. Lielākā no tām ir zvirbuļveidīgo kārta (Passeriformes), kurā ir apmēram 6500 sugas, bet papagaiļveidīgo kārtā (Psittaciformes) ir apmēram 400 sugas.Orders of Birds: Psittaciformes, 2018 Abu kārtu putnu sugu spēja dziedāt un atdarināt balsis ir pamanāmākā kopīgā īpašība.

Šo divu kārtu kopīgā klada izveidota, balstoties uz DNS pētījumiem.Diversification of Neoaves: integration of molecular sequence data and fossils Tās izdalīšanu zinātnieki ieteica 2008. gadā, bet oficiāli tā tika apstirināta 2011. gadā.Mesozoic retroposons reveal parrots as the closest living relatives of passerine birds Ģenētiskie pētījumi liecina, ka klada izveidojusies mezozoja ērā. Abām kārtām tuvākā radniecība ir ar piekūnveidīgo kārtu (Falconiformes).

 Sistemātika 
Papagaiļu un zvirbuļu virskārta (Psittacopasserae)
Papagaiļveidīgo kārta (Psittaciformes)
 Jaunzēlandes papagaiļu virsdzimta (Strigopoidea)
 Kakadu virsdzimta (Cacatuoidea)
 Papagaiļu virsdzimta (Psittacoidea)
Zvirbuļveidīgo kārta (Passeriformes)
 Dziedātājputnu apakškārta (Passeri)
 Jaunzēlandes paceplīšu apakškārta (Acanthisitti) 
 Tirāniņu apakškārta (Tyranni)

 Atsauces 

 Ārējās saites 
Jumping genes capture deep relationships between parrots and songbirds

Kategorija:Putni