Georgijs Gamovs

Georgijs Gamovs (, dzimis , miris ), zināms arī kā Džordžs Gamovs (), bija Krievijas Impērijā dzimis, Padomju Savienībā un Amerikas Savienotajās Valstīs dzīvojis un strādājis astrofiziķis, kodolfiziķis un kosmologs. Gamovs ir pazīstams ar saviem darbiem kvantu mehānikā, atomfizikā, astrofizikā, kosmoloģijā un bioloģijā. Viņš ir pirmais, kurš izmantojis kvantu mehāniku kodolfizikā un izskaidrojis α sabrukšanu (1928). Izstrādājis zvaigžņu evolūcijas teoriju (1937—1940), kopā ar citiem zinātniekiem — karstā Visuma teoriju (1946), kā arī pirmo ģenētiskā koda modeli (1954).

 Dzīvesgājums 
Dzimis  Krievijas Impērijas pilsētā Odesā. 1922. un 1923. gadā studēja Odesas Universitātē, bet no 1923. līdz 1929. gadam — Ļeņingradas Universitātē. Pēc augstskolas beigšanas strādāja pie kvantu mehānikas Getingenē, pēc tam — Kopenhāgenas Universitātē un Kavendiša laboratorijā Kembridžā. Atgriezies Padomju Savienībā, viņš strādāja Rādija institūtā Ļeņingradā. Padomju varas iestādes Gamovam vairs neatļāva piedalīties zinātniskās konferencēs ārvalstīs, tomēr 1933. gadā viņam kopā ar sievu atļāva apmeklēt Solvejas konferenci Beļģijā. Pēc konferences Gamovs ar sievu neatgriezās Padomju Savienībā. 1940. gadā viņš ieguva Amerikas Savienoto Valstu pilsonību. 

Gamovs bija Padomju Savienības Zinātņu akadēmijas loceklis no 1932. līdz 1938. gadam, 1990. gadā statuss tika atjaunots. 1953. gadā kļuva par ASV Zinātņu akadēmijas locekli. 1943. un 1946. gadā nominēts Nobela prēmijai fizikā.

Kategorija:PSRS fiziķi
Kategorija:ASV fiziķi
Kategorija:Astrofiziķi
Kategorija:Kodolfiziķi
Kategorija:Pārbēdzēji
Kategorija:Odesā dzimušie