14. Saeima

14. Saeima ir Latvijas Republikas parlamenta 14. sasaukums, kas savu darbību uzsāka 2022. gada 1. novembrī.

 Vēlēšanas 

14. Saeimas vēlēšanas notika 2022. gada 1. oktobrī, vēlēšanās kandidēja 19 saraksti un tajās nobalsoja 916 691 vēlētāji jeb 59,43% balsstiesīgo pilsoņu. Salīdzinājumam — Lietuvas 2020. gada vēlēšanās nobalsoja 47,80%, bet Igaunijas 2019. gada vēlēšanās — 63,67% balsstiesīgo pilsoņu.

 Saeimas partijas un partiju apvienības termiņa sākumā 
Lai iegūtu deputātu vietas, kandidātu sarakstam jāsaņem vismaz 5% no derīgo aplokšņu kopskaita (Latvijā). Attiecīgi, 5% barjeru pārvarēja un 14. Saeimā iekļuva pārstāvji no 7 vēlēšanu sarakstiem:
+Saraksta nr.Kandidātu saraksta nosaukumsDerīgās zīmesProcenti*Vietas**1Jaunā Vienotība173 42518,97%263Zaļo un Zemnieku savienība113 67612,44%1618"APVIENOTAIS SARAKSTS — Latvijas Zaļā partija, Latvijas Reģionu Apvienība, Liepājas partija"100 63111,01%1511Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"-"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"84 9399,29%138Politiskā partija "Stabilitātei!"62 1686,80%1112Latvija Pirmajā Vietā57 0336,24%915"Progresīvie"56 3276,16%10
* Piezīme: procenti tiek rēķināti attiecībā pret derīgo vēlēšanu aplokšņu kopskaitu.

** Piezīme: sarakstu iegūto vietu skaitu nosaka katrā vēlēšanu apgabalā atsevišķi, tādēļ ir iespējami gadījumi, kad saraksts ar lielāku kopējo balsu skaitu saņem mazāk mandātus.

 Saeimas partijas un partiju apvienības pašlaik 
14.Saeimas frakciju sastāvs 18.02.2026:
+Frakcijas nosaukumsFrakcijas priekšsēdētājsDeputātu skaitsJaunā VienotībaEdmunds Jurēvics25Zaļo un Zemnieku savienībaHarijs Rokpelnis16"APVIENOTAIS SARAKSTS — Latvijas Zaļā partija, Latvijas Reģionu Apvienība, Liepājas partija"Edgars Tavars13Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"-"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"Raivis Dzintars12"Progresīvie"Andris Šuvajevs9Latvija pirmajā vietāLinda Liepiņa8Pie frakcijām nepiederošie deputāti—17Kopā100

 Saeimas komisijas un to vadītāji 
14. Saeimā kopumā darbojas 16 komisijas:
 Ārlietu komisija (priekšsēdētāja Ināra Mūrniece)
 Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija (priekšsēdētāja Anda Čakša)
 Juridiskā komisija (priekšsēdētājs Andrejs Judins)
 Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisija (priekšsēdētāja Leila Rasima)
 Izglītības, kultūras un zinātnes komisija (priekšsēdētāja Agita Zariņa-Stūre)
 Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija (priekšsēdētājs Raimonds Bergmanis)
 Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija (priekšsēdētājs Oļegs Burovs)
 Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija (priekšsēdētāja Skaidrīte Ābrama)
 Sociālo un darba lietu komisija (priekšsēdētājs Andris Bērziņš)
 Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija (priekšsēdētājs Jānis Vucāns)
 Pieprasījumu komisija (priekšsēdētājs Raimonds Čudars)
 Publisko izdevumu un revīzijas komisija (priekšsēdētājs Gatis Liepiņš)
 Nacionālās drošības komisija (priekšsēdētājs Ainars Latkovskis)
 Pilsonības, migrācijas un sabiedrības saliedētības komisija (priekšsēdētājs Gunārs Kūtris)
 Eiropas lietu komisija (priekšsēdētājs Edmunds Cepurītis)
 Ilgtspējīgās attīstības komisija (priekšsēdētājs Uģis Mitrevics)

 Saeimas deputātu grupas 
Saeimā ir izveidotas deputātu grupas, lai veicinātu sadarbību ar citu valstu parlamentiem vai realizētu citas ar deputātu darbību saistītas intereses. Ir izveidotas 50 deputātu grupas sadarbībai ar citu valstu parlamentiem.
Citas ar deputātu darbību saistītu interešu grupas ir šādas:
 Deputātu grupa demokrātiskas Baltkrievijas atbalstam (vadītāja Leila Rasima)
 Deputātu grupa lauksaimniecības attīstībai (vadītājs Jānis Grasbergs)
 Deputātu grupa par sirds un asinsvadu slimības mazināšanu (vadītājs Lauris Lizbovskis)
 Deputātu grupa reto slimību pacientu atbalstam (vadītājs Lauris Lizbovskis)
 Deputātu grupa sadarbībai ar diasporu (vadītāja Irma Kalniņa)
 Deputātu grupa sadarbībai ar reliģiskām organizācijām (vadītājs Jānis Grasbergs)
 Deputātu grupa Starptautiskās Krimas platformas atbalstam (vadītājs Jānis Skrastiņš)
 Deputātu grupa Tibetas atbalstam (vadītājs Juris Viļums)
 Kurzemes deputātu grupa (vadītāja Inga Bērziņa)
 Latvijas-Taivānas parlamentārā sadraudzības grupa (vadītāja Ingrīda Circene)
 Onkoloģijas pacientu atbalsta deputātu grupa (vadītāja Ingrīda Circene)
 Sieviešu interešu aizstāvības parlamentārā interešu grupa (vadītāja Ingrīda Circene)
 Vidzemes deputātu grupa (vadītājs Jānis Zariņš)
Apturēta darbība ir deputātu grupai palestīniešu Nacionālās padomes atbalstam.

 Koalīcijas veidošanas process 
Latvijā tradicionāli priekšroka valdības koalīcijas veidošanā ir partijai, kas ieguvusi visvairāk deputāta mandātus, tomēr noteicošā loma ir balsu vairākumam atbilstoši politisko partiju ideoloģiskajai saderībai. 14. Saeimas vēlēšanās visvairāk deputātu mandātu ieguva apvienība "Jaunā Vienotība", kura attiecīgi uzņēmās iniciatīvu vest valdības koalīcijas veidošanas sarunas.

 Partneru meklēšana 
Partija 14. Saeimas valdības koalīcijas partneru meklēšanas gaitā vadījās pēc sekojošiem principiem:

 "Jaunā Vienotība" jaunajā valdībā nesadarbosies ar Zaļo un Zemnieku savienību, ja šī partija nenorobežosies no smagos noziegumos pirmajā instancē notiesātā Aivara Lemberga;
 "Jaunā Vienotība" kā ideoloģiski vistuvākos partnerus koalīcijā nosauca apvienību "Apvienotais saraksts" un partiju Nacionālā apvienība, ar kurām kopā tā iegūtu 54 balsis parlamentā. Vienlaikus, "Jaunā Vienotība" uzskatīja par nepieciešamu veidot plašāku koalīciju tās stabilitātes dēļ;
 "Jaunā Vienotība" koalīcijas paplašināšanas nolūkā uzsāka sarunas arī ar partiju "Progresīvie", un pēc sarunām ar to paziņoja, ka būtiskus šķēršļus sadarbībai koalīcijā tā neredz. Tomēr pārējie potenciālie koalīcijas partneri — "Apvienotais saraksts" un Nacionālā apvienība, pauduši, ka ir pret partijas "Progresīvie" iekļaušanu koalīcijā, pamatojot to ar ideoloģiskajām atšķirībām, ēnu uz partijas pagātni, potenciālo koalīcijas sadrumstalotību, kā arī savu vēlētāju interešu aizstāvību.
Oktobra beigās, vairāk nekā 3 nedēļas pēc vēlēšanām, pēc vairākiem sarunu etapiem ar apvienību "Apvienotais saraksts" un partiju Nacionālā apvienība, "Jaunā Vienotība" lēma par 3 partiju koalīciju, tajā neiekļaujot partiju "Progresīvie" — galvenokārt pārējo potenciālo partneru iebildumu dēļ par savstarpējām ideoloģiskajām pretrunām. "Jaunā Vienotība" arī piedāvāja partijai "Progresīvie" noslēgt sadarbības memorandu par divpusēju darbu 14. Saeimā, partijai strādājot ārpus koalīcijas. Taču partija "Progresīvie" piedāvājumam atteica, norādot, ka būtu gatavi iesaistīties koalīcijā tikai pilnvērtīga partnera statusā, bet pretējā gadījumā darbosies opozīcijā.

 Sadarbības memorands 
3.novembrī visi trīs topošās koalīcijas partneri parakstīja partijas "Jaunā Vienotība" piedāvāto koalīcijas sadarbības memorandu — dokumentu, kādu līdz šim valdības veidošanas procesā politiskie spēki nebija veidojuši. Memorandā partneri izvirzīja sekojošas prioritātes 14. Saeimas darbības laikā:
+14. Saeimas koalīcijas sadarbības memoranda punktiNacionālās vērtības un tiesiskumsDrošība un enerģētiskā pašpietiekamībaTautsaimniecības attīstībaValsts pārvalde un valsts kapitālsabiedrībasVeselības aprūpes pieejamībaNacionālo vērtību atbalstīšanaĀrējās un iekšējās drošības stiprināšanaTautsaimniecības attīstības pamatnosacījumu izpildeValsts pārvaldes reaģētspējas paaugstināšana Sekmēt Latvijas tautas saliedētību un stiprināt latviešu kā vienīgo valsts valodu Turpināt atbalstīt Ukrainu tās cīņā par brīvību, kā arī ieturēt stingru sankciju politiku pret Krieviju un Baltkrieviju Īstenot ilgtspējīgu tautas ataudzes politiku demogrāfiskās situācijas uzlabošanai Ieviest elastīgas horizontālās pārvaldības principus valsts pārvaldē Pilnveidot veselības aprūpes pakalpojumu pieejamību un sniegšanas kvalitāti pacientiem Attīstīt kvalitatīvu un iekļaujošu izglītības sistēmu valsts valodā Stiprināt sabiedriski informatīvās telpas drošību Palielināt augstākās izglītības un zinātnes finansējumu radītspējīgas vides attīstībaiValsts kapitālsabiedrību pārvaldības uzlabošana Turpināt atbalstīt nacionālo kultūru Ieviest Valsts aizsardzības dienestu no 2023. gadaTeritoriālā attīstība un dzīves vide Uzlabot valsts kapitālsabiedrību pārvaldībuTiesiskuma nodrošināšana Palielināt iekšējās drošības un sabiedriskās kārtības finansējumu Paaugstināt galvaspilsētas konkurētspēju Ziemeļeiropas regionā, kā arī ieguldīt reģionu attīstībā, veidojot pievilcīgu dzīves vidi; Izvērtēt atsevišķu valsts kapitālsabiedrību kopīgas pārvaldības izveidi Nostiprināt tiesiskuma un demokrātiskās vērtības, efektīvi pildīt tiesu varas lēmumus, kā arī nesaudzīgi cīnīties pret korupcijuEnerģētiskās pašpietiekamības nodrošināšanaNodokļu politikas pilnveidošana Nodrošināt valsts kontroli valstiski stratēģiskos aktīvos un infrastruktūrā Nodrošināt ikviena iedzīvotāja tiesisko un sociālo aizsardzību, neatkarīgi no tā bioloģiskajām vai sociālajām pazīmēm Nodrošināt valsts enerģētisko pašpietiekamību, mazinot atkarību no dabasgāzes un attīstot atjaunojamās enerģijas ražošanas projektus Veidot līdzsvarotu nodokļu ieņēmumu sadali starp pašvaldībām, kas sekmētu darbavietu radīšanu Pabeigt valsts ostu pārvaldības reformu Izveidot sašķidrinātās dabasgāzes termināli Skultē Attīstīt radītspējīgu, eksportspējīgu un produktivitāti paaugstinošu uzņēmējdarbības vidi, vienlaikus mazinot birokrātiskos šķēršļus Būtiski samazināt ēnu ekonomiku, atvieglojot nodokļu slogu "dzīvesstila uzņēmumiem"

 Tūlītējie darbi pēc memoranda parakstīšanas 
Memorandā tika ietverti arī partneriem tūlītēji veicamie darbi pēc memoranda parakstīšanas:
 Izstrādāt valdības deklarāciju un rīcības plānu, izvēršot memorandā minētās prioritātes;

 Noteikt Ekonomikas ministriju kā atbildīgo par nodarbinātības politiku;
 Noteikt Labklājības ministriju kā atbildīgo par bērnu atbalsta politiku;
 Noteikt atbildīgo ministriju par informācijas un komunikācijas tehnoloģiju politiku
 Izveidot jaunu Klimata un enerģētikas ministriju.

 Klimata un enerģētikas ministrijas izveidošana 
Viens no publiski visapspriestākajiem koalīcijas sadarbības memoranda punktiem bija vienošanās par jaunas Klimata un enerģētikas ministrijas izveidošanu, kuras atbildības joma būs klimata pārmaiņu un enerģētikas politikas ieviešana.

 Frakciju sastāva izmaiņas 
Pēc Krišjāņa Kariņa 2. valdības apstiprināšanas 2022. gada 15. decembrī deputāta mandātu uz laiku ieguva:
 Jaunās Vienotības frakcijā — Ilze Vergina, Edmunds Jurēvics, Gatis Liepiņš, Atis Labucis, Ingrīda Circene, Jānis Reirs un Viktorija Baire;
 Nacionālās apvienības frakcijā — Ģirts Lapiņš, Jurģis Klotiņš, Normunds Dzintars, Arnolds Jātnieks,
 "Apvienotā saraksta" frakcijā — Edgars Putra, Ieva Brante un Andrejs Svilāns.Saeimā apstiprināti 14 jauni deputāti lsm.lv 2023. gada 15. decembrī

Partiju "Stabilitātei!" un tās Saeimas frakciju 2023. gada 15. maijā pameta Glorija Grevcova, kuru pirmās instances tiesa atzina par vainīgu melošanā Centrālajai vēlēšanu komisijai. Frakcijas "Stabilitātei!" priekšsēdētājs Aleksejs Rosļikovs norādīja, ka šāds Grevcovas lēmums esot pieņemts pēc minētā tiesas sprieduma. Savukārt Grevcova sacīja, ka izstāšanās nav saistīta ar tiesas spriedumu.

"Latvija pirmajā vietā" Saeimas frakciju 2023. gada 19. jūnijā pameta Oļegs Burovs, viļoties par tās tuvināšanos partijai "Stabilitātei!".

Pēc Evikas Siliņas valdības apstiprināšanas 2023. gada 15. septembrī deputāta mandātu uz laiku ieguva:
 Jaunās Vienotības frakcijā — Alīna Gendele, Ģirts Valdis Kristovskis;
 Zaļo un Zemnieku savienības frakcijā — Ģirts Štekerhofs, Didzis Zemmers, Ligita Gintere, Valdis Maslovskis,
 Progresīvo frakcijā — Ervins Labanovskis un Mairita Lūse.Jauno ministru vietā Saeimas krēslos nonāk deputāti ar «mīksto mandātu» lsm.lv 2023. gada 21. septembrī
2023. gada 25. septembrī mira Atis Deksnis no "Apvienotā saraksta" frakcijas. Viņa vietā mandātu ieguva Edgars Putra.Mūžībā devies 14. Saeimas deputāts Atis Deksnis delfi.lv 2023. gada 25. septembrī Tai pašā dienā no "Apvienotā saraksta" frakcijas izstājās Igors Rajevs, lai turpinātu strādāt par Iekšlietu ministrijas parlamentāro sekretāru.Rajevs pamet 'Apvienoto sarakstu' un strādās Kozlovska birojā delfi.lv 2023. gada 25. septembrī

2023. gada novembrī pēc savstarpējām domstarpībām no frakcijas "Jaunā Vienotība" tika izslēgts Andrejs Ceļapīters.

2024. gada 24. janvārī pēc skandaloza atsevišķu deputātu brauciena uz Ķīnu, no partijas "Stabilitātei!" un no tās frakcijas tika izslēgta Viktorija Pleškāne, savukārt Nacionālo apvienību un tās frakciju pameta Aleksandrs Kiršteins.

2024. gada maijā sadarbību ar partiju "Progresīvie" beidza partija "Mēs — Talsiem un novadam", tādēļ jūnijā frakciju "Progresīvie" pameta partijas pārstāvis Edgars Zelderis.
2025. gada februārī no "Apvienotā saraksta" frakcijas izstājās Didzis Šmits.Deputāts Šmits izstājies no «Apvienotā saraksta» Saeimas frakcijas lsm.lv 2025. gada 12. februārī

2025. gada jūnijā pēc ievēlēšanas Rīgas domē mandātus zaudēja: "Apvienotā saraksta" frakcijā — Māris Sprindžuks, "Stabilitātei!" frakcijā — Aleksejs Rosļikovs, Progresīvo frakcijā — Mairita Lūse, "Latvijai pirmajā vietā" frakcijā — Ainārs Šlesers. Tai pašā laikā, savu darbību frakcijā un partijā "Progresīvie" beidza Skaidrīte Ābrama.

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Latvijas Republikas Saeimas mājaslapa


Kategorija:Saeima
Kategorija:Latvijas vēsture
Kategorija:Latvijas politika