Dobžiņas zeme

Dobžiņas zeme () ir vēsturisks reģions Vislas labajā krastā starp Kulmas zemi ziemeļos, Kujāvijas zemi dienvidrietumos un Mazovijas zemi austrumos. Mūsdienās Dobžiņas zeme ietilpst Polijas Kujāvijas-Pomožes vojevodistes teritorijā.

 Vēsture  
Pirmo reizi Dobžiņas pils (Dobrin) piemināta 1065. gadā. 1228. gadā Mazovijas hercogs Konrāds Dobžiņas pilsnovadu piešķīra 1225. gadā prūšu sagrautajam mūku bruņinieku ordenim (), ko sāka dēvēt par Dobžiņas ordeni. 1234. gadā tas pievienojās Vācu ordenim. 1328. gadā arī Dobžiņas zeme nonāca Vācu ordeņa valsts pakļautībā.

1343. gadā Vācu ordenis to kopā ar kaimiņos esošo Kujāvijas zemi atdeva Polijas karalim Kazimiram III Lielajam. 
Pēc Polijas dalīšanas 1793. gadā Dobžiņas zemi anektēja Prūsijas Karaliste, bet pēc 1815. gada Vīnes kongresa lēmumiem to anektēja Krievijas Impērija.

Pēc Pirmā pasaules kara 1919. gadā Dobžiņas zemi iekļāva atjaunotajā Polijas valstī.

Kategorija:Polijas vēsture