Fatjanovas kultūra

Fatjanovas kultūra () bija neolīta un agrā bronzas laikmeta (ap 3200.—2300. gadu p.m.ē.) Auklas keramikas kultūras daļa, kuras paliekas Fatjanovas sādžā Jaroslavļas tuvumā 1873. gada arheoloģiskajos izrakumos atklāja A. Uvarovs.

2. gadu tūkstoša p.m.ē sākumā Fatjanovas kultūras pārstāvji sāka apdzīvot Volgas un Okas upju baseinus. Fatjanovas kultūras, Vislas-Nemūnas (Žucevas, Rzucewo) un kaujas cirvju kultūras pārstāvjus uzskata par seno baltu pārstāvjiem. To antropoloģiskais tips ir radniecīgs mūsu ēras 5.-12. gadsimta baltu cilšu antropoloģiskajam tipam.

Fatjanovas kultūrai līdzīgos atradumus Čuvašijas, Mordvijas un Tatarstānas teritorijā piedēvē Balanovas kultūrai, kas uzskatāmi par dienvideiropiešu, Vidusjūras rases pārstāvjiem.

 Lokalizācija 
Fatjanovas kultūras piederumi atklāti Ivanovas,Костылева Е. Л., Уткин А. В. Краткая характеристика антропологических типов эпохи первобытности на территории Ивановской области . Vladimiras,Герасимов А. А. Пять тысяч лет на нашей земле. Ņižņijnovgorodas, Maskavas,Арциховский А. В. Основные вопросы археологии Москвы. Tveras, Smoļenskas, Kalugas Kostromas, Penzas, Rjazaņas, Tulas, Orlas, JaroslavļasКрайнов Д. А. Древнейшая история Волго-Окского междуречья. Фатьяновская культура II тысячелетия до н. э. М.: Изд-во АН СССР, 1972. un Novgorodas apgabalu teritorijā.

Balanovas kultūras paliekas atrastas Čuvašijas,Балановская культура Tatarstānas,Халиков А. Х. Балановские памятники в Татарии // Краткие сообщения института археологии. 1964. Вып. 97. MordvijasСтепанов П. Д. Ош Пандо.— Саранск, 1967. teritorijā līdz pat Maskavas apkārtnei.

 Atsauces 

Kategorija:Neolīta arheoloģiskās kultūras
Kategorija:Bronzas laikmeta arheoloģiskās kultūras
Kategorija:Eiropas arheoloģiskās kultūras