Kanāda olimpiskajās spēlēs

Kanāda olimpiskajās spēlēs piedalās no 1900. gada un kopš tā laika ir piedalījusies gandrīz visās vasaras olimpiskajās spēlēs, izņemot 1980. gada Maskavas spēles, kad pēc ASV iniciatīvas nolēma spēles boikotēt. Savukārt ziemas olimpiskajās spēlēs Kanāda startē kopš spēļu izveidošanas 1924. gadā un ir piedalījusies pilnīgi visās ziemas olimpiskajās spēlēs.

Līdz šim Kanāda olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 578 medaļu, no tām lielākā daļa — 326 medaļas — iegūtas vasaras olimpiskajās spēlēs un 225 medaļas — ziemas olimpiskajās spēlēs. Kanāda ir ieguvusi medaļas pilnīgi visās olimpiskajās spēlēs, kurās tā piedalījusies.

Visvairāk medaļu vasaras olimpiskajās spēlēs Kanāda izcīnīja 1984. gada Losandželosas spēlēs, kopumā 44 olimpiskās medaļas. Savukārt medaļām bagātākās ziemas olimpiskās spēles bija 2018. gada Phjončhanas spēles, kad tā izcīnīja 29 medaļas. No vasaras olimpisko spēļu sporta veidiem visvairāk medaļu ir izcīnīts vieglatlētikā (66 medaļas) un peldēšanā (54 medaļas). No ziemas olimpisko spēļu sporta veidiem visvairāk medaļu ir izcīnīts ātrslidošanā (42 medaļas) un šorttrekā (37 medaļas). Kanāda ir medaļu līdere frīstaila slēpošanā, hokejā un kērlingā. Ar medaļām bagātākās Kanādas sportistes ir ātrslidotāja Sindija Klasena un Klāra Hjūza. Klāra Hjūza ir vienīgā Kanādas sportiste, kas olimpiskās medaļas iz izcīnījusi gan vasaras, gan ziemas olimpiskajās spēlēs.

Kanāda trīs reizes ir organizējusi olimpiskās reizes. Divas reizes, 1988. un 2010. gadā, ziemas olimpiskās spēles un vienreiz, 1976. gadā, vasaras olimpiskās spēles. Olimpiskās spēles ir organizētas Monreālā, Kalgari un Vankūverā.

 Organizētās spēles 
Līdz šim Kanādā kopā ir organizētas 3 olimpiskās spēles, vienreiz vasaras olimpiskās spēles un divas reizes ziemas olimpiskās spēles


 Vasaras olimpiskās spēles 
 Spēles  Rīkotājpilsēta  Datumi  Dalībvalstis  Dalībnieki  Sporta veidi,  Disciplīnas 1976 Vasaras OS  Monreāla  17. jūlijs — 1. augusts  92  6084  21 sporta veidi  27 disciplīnas

 Ziemas olimpiskās spēles 
 Spēles  Rīkotājpilsēta  Datumi  Dalībvalstis  Dalībnieki  Sporta veidi,  Disciplīnas 1988 Ziemas OS  Kalgari  13. — 28. februāris  1423  57  6 sporta veidi  10 disciplīnas 2010 Ziemas OS  Vankūvera  12. — 28. februāris  2566  82  7 sporta veidi  15 disciplīnas

 Dalības 

 Vasaras olimpiskās spēlesSpēles  Dalība  2024 Parīze    Raksts  2020 Tokija    Raksts  2016 Riodežaneiro    Raksts  2012 Londona    Raksts  2008 Pekina    Raksts  2004 Atēnas    Raksts  2000 Sidneja    Raksts  1996 Atlanta    Raksts  1992 Barselona    Raksts  1988 Seula    Raksts  1984 Losandželosa    Raksts  1980 Maskava   spēles boikotēja  1976 Monreāla    Raksts  1972 Minhene    Raksts  1968 Mehiko    Raksts  1964 Tokija    Raksts  1960 Roma    Raksts  1956 Melnburna    Raksts  1952 Helsinki    Raksts  1948 Londona    Raksts  1936 Berlīne  22px  Raksts  1932 Losandželosa    Raksts  1928 Amsterdama    Raksts  1924 Parīze    Raksts  1920 Antverpene    Raksts  1912 Stokholma    Raksts  1908 Londona    Raksts  1904 Sentluisa    Raksts  1900 Parīze    Raksts  1896 Atēnas   netika pārstāvēta

 Ziemas olimpiskās spēlesSpēles  Dalība  2022 Pekina    Raksts  2018 Phjončhana    Raksts  2014 Soči    Raksts  2010 Vankūvera    Raksts  2006 Turīna    Raksts  2002 Soltleiksitija    Raksts  1998 Nagano    Raksts  1994 Lillehammere    Raksts  1992 Albērvila    Raksts  1988 Kalgari    Raksts  1984 Sarajeva    Raksts  1980 Leikplesida    Raksts  1976 Insbruka    Raksts  1972 Saporo    Raksts  1968 Grenoble    Raksts  1964 Insbruka    Raksts  1960 Skvoveli    Raksts  1956 Kortīna d'Ampeco    Raksts  1952 Oslo    Raksts  1948 Sanktmorica    Raksts  1936 Garmiša-Partenkirhene    Raksts  1932 Leikplesida    Raksts  1928 Sanktmorica    Raksts  1924 Šamonī    Raksts

 Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs 

 Sportistu skaits vasaras olimpiskajās spēlēs 
     1900  1904  1908  1912  1920  1924  1928  1932  1936  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1984  1988  1992  1996  2000  2004  2008  2012  2016 Vīrieši  4  56  87  36  52  65  61  83  78  89  97  81  74  95  111  158  261  257  223  179  152  150  130  186  119  127 Sievietes  0  0  0  0  0  0  7  17  18  15  10  15  11  20  28  50  124  151  105  116  152  144  133  146  154  183 Kopā  4  56  87  36  52  65  68  100  96  104  107  96  85  115  139  207  385  408  328  295  304  294  263  332  273  310 Sporta veidi  1  6  11  6  9  8  7  9  11  12  13  15  14  16  14  18  23  22  22  23  24  27  27  28  26  29

 Sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem 
 Sporta veids/Disciplīna     1900  1904  1908  1912  1920  1924  1928  1932  1936  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1984  1988  1992  1996  2000  2004  2008  2012  2016 Airēšana  22px  —  9  13  10  5  14  11  16  10  11  15  13  15  16  14  16  46  54  40  27  32  30  32  35  30  26 Badmintons  22px  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  6  7  6  7  4  4  2 Basketbols  22px  —  —  —  —  —  —  —  —  9  14  12  12  —  11  —  —  24  24  12  —  12  24  —  —  12  12 Beisbols  22px  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  24  24  —  — Bokss  22px  —  —  —  —  8  9  7  7  4  7  7  6  4  4  4  5  9  10  10  10  11  7  5  1  3  3 Burāšana  22px  —  —  —  —  —  1  —  13  1  5  11  8  11  11  11  14  12  13  15  16  16  9  11  14  11  9 Cīņas sports  22px  —  1  1  —  1  5  5  6  5  6  4  2  3  4  7  9  15  13  11  13  14  4  7  10  9  8 Daiļlēkšana  22px  —  —  1•  2  1  —  1  3  3  1  —  2  2  3  4  8  9  7  6  8  6  7  6  10  9  7 Džudo  22px  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  1  —  5  5  8  6  12  11  6  6  5  8  7 Futbols  22px  —  13  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  14  14  —  —  —  —  —  18  18  18 Galda teniss  22px  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  3  2  5  6  4  5  4  2 Golfs  22px  —  3  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  4 Hokejs  22px  —  —  —  —  8  Sporta veids iekļauts ziemas olimpisko spēļu programmā Jāšana  22px  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  3  4  4  2  11  11  10  11  11  11  11  6  10  12  12  10 Lakross  22px  —  24  12  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  — Lauka hokejs  22px  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  14  —  —  16  32  30  15  —  16  —  16  —  16 Loka šaušana  22px  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  6  4  3  4  3  3  1  2  4  2  2 Modernā pieccīņa  22px  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  3  3  —  3  2•  —  —  2  3  2  2 Paukošana  22px  —  —  1  —  —  —  —  5  8  6  2  1  1  3  5  6  13  15  18  16•  7  4  6  9  5  5 Peldēšana  22px  —  —  1•  1  3  2  6  14  14  9  9  8  8  12  15  38  38  37  31  29  27  30  20  27  33  30 Pludmales volejbols  22px  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  6  4  4  —  4  8 Riteņbraukšana  22px  —  —  5  2  5  1  6  7  6  6  2  3  2  —  6  9  11  13  11  15  15  15  12  15  15  19 Regbijs-7  22px  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  12 Rokasbumba  22px  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  28  —  —  —  —  —  —  —  —  — Sinhronā peldēšana  22px  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  3  3  3  10  8  9  9  9  2 Smaiļošana un kanoe airēšana  22px  —  —  —  —  —  —  —  —  8  7  11  9  6  6  10  12  14  15  14  18  21  16  19  21  8  11 Softbols  22px  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  15  15  15  15  —  — Svarcelšana  22px  —  —  —  —  —  —  —  —  —  5  5  3  3  3  4  4  4  7  3  2  2  2  2  5  3  2 Šaušana  22px  —  —  22  3  7  6  —  —  —  —  4  5  7  6  10  10  11  17  13  12  9  9  2  4  2  2 Tekvondo  22px  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  1  2  3  3  1 Teniss  22px  —  —  3  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  7  5  6  4  2  3  5  4 Triatlons  22px  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  4  5  6  5  5 Ūdenspolo  22px  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  11  11  13  —  —  —  13  13  13  —  — Vieglatlētika  22px  4  6  27  18  14  27  32  29  28  27  22  18  16  15  28  32  55  61  63  48  39  36  21  29  42  61 Vingrošana  22px  —  —  2  —  —  —  —  —  —  —  —  2  3  4  10  9  9  14  14  11  7  11  15  12  17  8 Volejbols  22px  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  24  24  —  12  12  —  —  —  —  12 Sporta veids/Disciplīna  1900  1904  1908  1912  1920  1924  1928  1932  1936  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1984  1988  1992  1996  2000  2004  2008  2012  2016
• — startēja viens un tas pats sportists vairākos sporta veidos.

 Sportisti ziemas olimpiskajās spēlēs 

 Sportistu skaits 
     1924  1928  1932  1936  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984  1988  1992  1994  1998  2002  2006  2010  2014  2018 Vīrieši  11  20  38  22  24  31  27  34  43  55  29  38  41  47  82  79  65  81  85  108  113  121  122 Sievietes  1  3  4  7  4  8  8  10  12  15  18  21  18  20  30  29  59  63  65  83  88  96  103 Kopā  12  23  42  29  28  39  35  44  55  70  47  59  59  67  112  108  95  144  150  191  201  217  225 Sporta veidi  3  6  6  7  7  6  7  7  8  9  7  8  8  8  11  11  10  12  13  15  15  14  14

 Sadalījums pa ziemas olimpiskajiem sporta veidiem 
 Sporta veids     1924  1928  1932  1936  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984  1988  1992  1994  1998  2002  2006  2010  2014  2018 Ātrslidošana  22px  1  3  7  1  4  4  3  5  4  7  10  8  8  7  16  9  13  17  15  18  15  17  19 Biatlons  22px  —  —  —  —  —  —  —  —  —  6•  —  —  —  —  5  9  7  6  1  7  8  8  10 Bobslejs  22px  —  —  —  —  —  —  —  —  8•  6  6  9  6  4  9  9  8  8  8  12  12  18  18 Daiļslidošana  22px  2  5  6  6  4  6  7  8  12  10  7  11  6  15  17  13  13  10  12  13  12  17  17 Distanču slēpošana  22px  —  2•  7  4•  2•  2  1  2•  4  4•  8  10  5  4  11  11  1  10  6  12  13  13  11 Frīstaila slēpošana  22px  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  7  11  12  14  14  18  26  30 Hokejs  22px  9  12  14  13  12  16  17  17  16  18  —  —  20  20  22  22  21  41  42  42  43  44  48 Kalnu slēpošana  22px  —  —  —  7•  5•  9  5  9  9  11  8  8  7  11  18  10  11  8  11  16  21  15  13 Kamaniņu braukšana  22px  —  —  —  —  —  —  —  —  1•  7  4  8  4  2  9  6  2  2  7  10  10  8  8 Kērlings  22px  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  10  10  10  10  8  12 Skeletons  22px  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  5  5  6  4  6 Snovbords  22px  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  12  9  16  18  24  21 Šorttreks  22px  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  9  8  8  10  10  10  9  10 Tramplīnlēkšana  22px  —  1  4  3•  3•  2  1  3  2  3  4  4  3  4  4  3  —  —  —  4  4  6  2 Ziemeļu divcīņa  22px  —  2•  4  4•  1•  —  1  2•  —  —  —  1  —  —  1  —  —  —  —  2  1  —  —
• — startēja viens un tas pats sportists vairākos sporta veidos.

 Medaļu tabulas 
Skatīt arī: olimpisko medaļu skaits pēc valsts

 Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs 
SpēlesZeltsSudrabsBronzaKopāRangs  2020 Tokija  7  7  10  24  11  2016 Riodežaneiro  4  3  15  22  20  2012 Londona  1  6  11  18  36  2008 Pekina  3  9  8  20  19  2004 Atēnas  3  6  3  12  21  2000 Sidneja  3  3  8  14  24  1996 Atlanta   3  11  8  22  21  1992 Barselona  7  4  7  18  11  1988 Seula  3  2  5  10  19  1984 Losandželosa  10  18  16  44  6  1976 Monreāla  0  5  6  11  27  1972 Minhene  0  2  3  5  27  1968 Mehiko  1  3  1  5  23  1964 Tokija  1  2  1  4  22  1960 Roma  0  1  0  1  32  1956 Melnburna  2  1  3  6  15  1952 Helsinki  1  2  0  3  21  1948 Londona  0  1  2  3  25  1936 Berlīne  1  3  5  9  17  1932 Losandželosa  2  5  8  15  12  1928 Amsterdama  4  4  7  15  10  1924 Parīze  0  3  1  4  20  1920 Antverpene  3  3  3  9  12  1912 Stokholma  3  2  3  8  9  1908 Londona  3  3  10  16  7  1904 Sentluisa  4  1  1  6  4  1900 Parīze  1  0  1  2  13 Kopā  71  110  145  326  20

 Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs 
SpēlesZeltsSudrabsBronzaKopāRangs  2022 Pekina  4  8  14  26  11  2018 Phjončhana  11  8  10  29  3  2014 Soči  10  10  5  25  3  2010 Vankūvera  14  7  5  26  1  2006 Turīna  7  10  7  24  5  2002 Soltleiksitija  7  3  7  17  4  1998 Nagano  6  5  4  15  4  1994 Lillehammere  3  6  4  13  7  1992 Albērvila  2  3  2  7  9  1988 Kalgari  0  2  3  5  13  1984 Sarajeva  2  1  1  4  8  1980 Leikplesida  0  1  1  2  14  1976 Insbruka  1  1  1  3  11  1972 Saporo  0  1  0  1  17  1968 Grenoble  1  1  1  3  13  1964 Insbruka  1  1  1  3  10  1960 Skvoveli  2  1  1  4  7  1956 Kortīna d'Ampeco  0  1  2  3  10  1952 Oslo  1  0  1  2  6  1948 Sanktmorica  2  0  1  3  6  1936 Garmiša-Partenkirhene  0  1  0  1  9  1932 Leikplesida  1  1  5  7  4  1928 Sanktmorica  1  0  0  1  5  1924 Šamonī  1  0  0  1  8 Kopā  77  72  76  225  5

 Medaļu sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem 

 SpēlesZeltsSudrabsBronzaKopā Airēšana  22px  10  17  16  43 Basketbols  22px  0  1  0  1 Bokss  22px  3  7  7  17 Burāšana  22px  0  3  6  9 Cīņas sports  22px  3  7  7  17 Daiļlēkšana  22px  1  5  8  14 Džudo  22px  0  2  5  7 Futbols  22px  2  0  2  4 Golfs  22px  1  0  0  1 Jāšana  22px  2  2  3  7 Lakross  22px  2  0  1  3 Peldēšana  22px  9  18  27  54 Peldēšanas maratons  22px  0  0  1  1 Pludmales volejbols  22px  0  0  1  1 Regbijs 7  22px  0  0  1  1 Riteņbraukšana  22px  2  5  9  16 Sinhronā peldēšana  22px  3  4  1  8 Smaiļošana un kanoe airēšana  22px  4  11  11  26 Softbols  22px  0  0  1  1 Svarcelšana  22px  2  2  1  5 Šaušana  22px  4  3  2  9 Tekvondo  22px  0  1  1  2 Teniss  22px  1  0  0  1 Triatlons  22px  1  1  0  2 Vieglatlētika  22px  16  18  32  66 Vingrošana  22px  4  3  2  9 Kopā•  70  110  145  325
• Šajā tabulā nav iekļauta viena medaļa (zelta medaļa), ko Kanādas hokeja izlase izcīnīja 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kad hokejs bija vasaras olimpisko spēļu sporta veids.

 Medaļu sadalījums pa ziemas olimpiskajiem sporta veidiem 

 SpēlesZeltsSudrabsBronzaKopā Ātrslidošana  22px  10  16  16  42 Biatlons  22px  2  0  1  3 Bobslejs  22px  5  2  4  11 Daiļslidošana  22px  6  11  12  29 Distanču slēpošana  22px  2  1  0  3 Frīstaila slēpošana  22px  12  12  6  30 Hokejs  22px  14  6  3  23 Kalnu slēpošana  22px  4  1  7  12 Kamaniņu braukšana  22px  0  1  1  2 Kērlings  22px  6  3  3  12 Skeletons  22px  2  1  1  4 Snovbords  22px  5  5  7  17 Šortreks  22px  10  13  14  37 Tramplīnlēkšana  22px  0  0  1  1 Kopā•  78  72  76  226
• Šajā tabulā ir iekļauta viena medaļa (zelta medaļa), ko Kanādas hokeja izlase izcīnīja 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kad hokejs bija vasaras olimpisko spēļu sporta veids.

 Medaļām bagātākie sportisti 

Šajā tabulā apkopoti tikai tie sportisti, kas pēc Starptautiskās olimpiskās komitejas datiem pārstāvot Kanādu ir ieguvuši četras vai vairāk olimpiskās medaļas.
200px|thumb|Sindija Klasena ir viena no titulētākajām Kanādas sportistēm, kas kopumā olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 6 olimpiskās medaļas.
200px|thumb|Klāra Hjūza ir viena no titulētākajām Kanādas sportistēm, kas kopumā olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 6 olimpiskās medaļas. Viņa līdz šim ir vienīgā Kanādas sportiste, kas ir izcīnījusi olimpiskās medaļas, gan vasaras, gan ziemas olimpiskajās spēlēs.
 Sportists Sporta veids Spēles Gadi DzimumsZeltsSudrabsBronza Kopā   Ātrslidošana  22px  Ziemas  2002 — 2006  Sieviete  1  2  3  6   Riteņbraukšana  22px  Vasaras   1996  Sieviete  —  —  2  6 Ātrslidošana  22px  Ziemas  2002 — 2010  1  1  2   Hokejs  22px  Ziemas  1998 — 2014  Sieviete  4  1  —  5   Hokejs  22px  Ziemas  1998 — 2014  Sieviete  4  1  —  5   Daiļslidošana  22px  Ziemas  2010 — 2018  Vīrietis  3  2  —  5   Daiļslidošana  22px  Ziemas  2010 — 2018  Sieviete  3  2  —  5   Šorttreks  22px  Ziemas  2006 — 2018  Vīrietis  3  1  1  5   Šorttreks  22px  Ziemas  1994 — 2018  Vīrietis  3  1  1  5   Šorttreks  22px  Ziemas  2002 — 2010  Vīrietis  2  2  1  5   Airēšana  22px  Vasaras  1984; 1992 — 2000; 2012  Sieviete  1  3  1  5   Vieglatlētika  22px  Vasaras  1928 — 1936  Vīrietis  —  —  5  5   Hokejs  22px  Ziemas  2002 — 2014  Sieviete  4  —  —  4   Hokejs  22px  Ziemas  2006 — 2018  Sieviete  3  1  —  4   Hokejs  22px  Ziemas  1998 — 2010  Sieviete  3  1  —  4   Hokejs  22px  Ziemas  1998 — 2010  Sieviete  3  1  —  4   Airēšana  22px  Vasaras  1992 — 1996  Sieviete  3  —  1  4   Airēšana  22px  Vasaras  1992 — 1996  Sieviete  3  —  1  4   Šorttreks  22px  Ziemas  1998 — 2006  Vīrietis  2  1  1  4   Ātrslidošana  22px  Ziemas  1980 — 1984  Vīrietis  2  1  1  4   Peldēšana  22px  Vasaras  1984 — 1988  Vīrietis  1  3  —  4   Ātrslidošana  22px  Ziemas  2006 — 2014  Vīrietis  1  2  1  4   Smaiļošana un kanoe airēšana  22px  Vasaras  2004 — 2012  Vīrietis  1  2  1  4   Peldēšana  22px  Vasaras  2016  Sieviete  1  1  2  4   Ātrslidošana  22px  Ziemas  2006 — 2010  Sieviete  —  3  1  4   Šorttreks  22px  Ziemas  1998 — 2010  Sieviete  —  2  2  4   Daiļlēkšana  22px  Vasaras  2000 — 2012  Sieviete  —  2  2  4   Vieglatlētika  22px  Vasaras  1928 — 1932  Vīrietis  —  1  3  4

 Rekordi un fakti 
200px|thumb|Klāra Hjūza (karognesēja attēlā) ir ieguvusi medaļas gan vasaras olimpiskajās spēlēs, gan ziemas olimpiskajās spēlēs

200px|thumb|Tesa Virtjē un Skots Moirs 2018. gada Phjončhanas spēlēs. Šajās olimpiskajās spēlēs viņi izcīnīja vēl divas zelta medaļas un kļuva par medaļām bagātākajiem daiļslidotājiem

 No vasaras olimpisko spēļu programmā pašlaik iekļautajiem sporta veidiem/disciplīnām Kanāda ne reizi medaļas nav ieguvusi — airēšanas slalomā, badmintonā, galda tenisā, BMX, grieķu-romiešu cīņā, paukošanā, lauka hokejā, loka šaušanā, modernajā pieccīņā, rokasbumbā, ūdenspolo un volejbolā.
 No ziemas olimpisko spēļu programmā pašlaik iekļautajiem sporta veidiem/disciplīnām Kanāda ne reizi medaļas nav ieguvusi — tramplīnlēkšanā un ziemeļu divcīņā.
 Kanādas vīriešu hokeja izlase 18 reizes ir izcīnījusi olimpiskās medaļas, no tām 9 reizes ieguvusi zelta medaļu. Vīriešu hokeja izlases sliktākais rezultāts ir 7. vieta, ko tā ieguva 2006. gada Turīnas spēlēs. Savukārt Sieviešu hokeja izlase ir līdere ziemas olimpisko spēļu sieviešu hokeja turnīrā. Tajā kopš 1998. gada Kanādas izlase ir ieguvusi 4 reizes zeltas medaļas un divas reizes sudraba medaļas.
 Ians Millars 2012. gada Londonas spēlēs piedalījās savās desmitās olimpiskās spēlēs jāšanas sportā. Viņš ir viens no diviem sportistiem, kas līdz šim ir piedalījies desmit olimpiskajās spēlēs. 2008. gada Pekinas spēlēs viņš izcīnīja savu pirmo medaļu — sudraba medaļu komandu sacensībās kontūrā.
 Klāra Hjūza ir viena no nedaudzajiem olimpiešiem, kas ir izcīnījusi medaļas gan vasaras olimpiskajās spēlēs, gan ziemas olimpiskajās spēlēs. Viņa kopumā ir izcīnījusi 6 medaļas, divas no medaļām ir izcīnītas riteņbraukšanā un četras medaļas ātrslidošanā.
 Kanādietes Klāra Hjūza un Sindija Klasena ir ar medaļām bagātākās Kanādas sportistes, abas ir izcīnījušas sešas olimpiskās medaļas.
 Katriona Lemeja-Doana bija pirmā Kanādas sportiste, kurā divas reizes pēc kārtas izcīnīja zeltas medaļu. Pirmo medaļu ātrslidošana izcīnīja 1998. gada Nagano spēlēs, savukārt otro medaļu nākamajās 2002. gada Soltleiksitijas spēlēs.
 Aleksandrs Bilodo kļuva par pirmo frīstaila slēpotāju, kurš divās olimpiskajās spēlēs pēc kārtas ieguva zelta medaļu. Pirmo medaļu viņš ieguva 2010. gada Vankūveras spēlēs, savukārt otro 2014. gada Soču spēlēs. Viņš kļuva arī par otru Kanādas sportistu, kurš ir ieguvis divas zelta medaļas olimpiskajās spēlēs pēc kārtas.
 Batuta vingrotāja Rozija Maklīnana bija pirmā Kanādas sportiste, kas ieguvusi divas olimpiskās zelta medaļas pēc kārtas kādā no individuālajiem sporta veidiem. Savu pirmo medaļu viņa izcīnīja 2012. gada Londonas spēlēs, savukārt otro — 2016. gada Riodežaneiro spēlēs. Viņa kļuva par pirmo sportisti, kas batuta vingrošanā divas reizes pēc kārtas kļuvusi par olimpisko čempioni.
 Pāc 2014. gada Soču spēlēm sieviešu hokeja izlases spēlētāja Karolīna Uellete kļuva par pirmo ziemas olimpisko spēļu medaļnieci, kura četrās olimpiskajās spēlēs pēc kārtas ir izcīnījusi zelta medaļu.
 2016. gada Riodežaneiro spēlēs peldētājs Penijs Oleksjaks kļuva par pirmo Kanādas sportistu kurš vienās un tajās pašās spēlēs izcīnīja četras olimpiskās medaļas. Viņš kļuva arī par jaunāko olimpisko Kanādas čempionu 100 metru brīvajā stilā, izcīnot zelta medaļu, un 100 metru tauriņstilā, izcīnot sudraba medaļu. Viņš ir arī pirmais olimpiskais medaļnieks, kas dzimis pēc 2000. gada.
 Pēc zelta medaļas iegūšanas 2010. gada Vankūveras spēlēs Tesa Virtjē un Skots Moirs kļuva par pirmajiem daiļslidotājiem, medaļniekiem no Ziemeļamerikas, kas pēc 34 gadu ilgas eiropiešu daiļslidotāju dominances izcīnīja zelta medaļas daiļslidošanā. Viņi bija pirmie, kas savās pirmajās olimpiskajās spēlēs spēja izcīnīt zelta medaļu. Viņi ir arī jaunākais daiļslidotāju pāris, kas ir izcīnījuši olimpiskās medaļas, attiecīgi 20 un 22 gadi. Viņi nākamajās, 2014. gada Soču spēlēs, izcīnīja divas sudraba medaļas, savukārt 2018. gada Phjončhanas spēlēs ieguva vēl divas zelta medaļas. Līdz ar to viņi kļuva par medaļām bagātākajiem daiļslidotājiem visu olimpisko spēļu vēsturē.
 Lai gan Ričards Garnē nav olimpietis, viņam ir piešķirta Pjēra de Kurbertēna medaļa par to, ka viņš 23 olimpiskajās spēlēs (sākot no 1960. gada Romas spēlēm līdz 2012. gada Londonas spēlēm), bijis kā žurnālists olimpiskajās spēlēs. Vienīgi 1996. gada Atlantas un 1998. gada Nagano spēlēs viņš nepiedalījās kā žurnālists. Starptautiskā Olimpiskā komiteja viņam pēc nāves 2014. gadā piešķīra šo medaļu par ieguldījumu olimpiskajā kustībā.

 Karognesēji 

 Atsauces 

 Ārējās saites 



 CBC Digital Archives — Olympics
 Olympics — TSN


Kategorija:Valstis olimpiskajās spēlēs