Peļkājītes

Peļkājītes, peļkājīšu ģints (Prunella)  ir vienīgā peļkājīšu dzimtas (Prunellidae) ģints, kas apvieno 13 neliela auguma dziedātājputnu sugas.World Bird List: Waxbills, parrotfinches, munias, whydahs, Olive Warbler, accentors, pipits, 2018 Šī ir vienīgā endēmā Palearktikas putnu dzimta. 

Peļkājīšu ģints zinātniskais nosaukums atvasināts no vācu valodas (Prunella) un latviski nozīmē brūnais.Jobling, James A. (2010). The Helm Dictionary of Scientific Bird Names. London, United Kingdom: Christopher Helm. pp. 257, 318. .

 Izplatība 
Visas sugas mājo Eiropas un Āzijas kalnu reģionos, no kurām dažas sastopamas arī zemienēs. Lielākā daļa peļkājīšu nav izteikti gājputni, ziemas periodā aukstākos apgabalus atstāj, laižoties no kalniem lejup.McClure, H. Elliott (1991). Forshaw, Joseph, ed. Encyclopaedia of Animals: Birds. London: Merehurst Press. p. 184. . Visplašākais izplatības areāls ir Alpu peļkājītei (Prunella collaris) un peļkājītei (Prunella modularis), kas sastopamas ne tikai Eirāzijā, bet arī Ziemeļāfrikā.

 Latvijā 
Latvijā sastopamas divas peļkājīšu sugas: peļkājīte (Prunella modularis) un Sibīrijas peļkājīte (Prunella montanella).Latvijas Daba: Peļkājīšu dzimta Peļkājīte ir parasta un izplatīta ligzdotāja, bet Sibīrijas peļkājītei līdz šim bijuši 9 novērojumi.Putni LV: Peļkājīte Prunella modularisPutni LV: Sibīrijas peļkājīte Prunella montanella

 Kopīgās īpašības 
Peļkājītes ir mazi, neuzkrītoši, visbiežāk pelēkbrūni putniņi, ārēji atgādinot zvirbuļus. Ķermeņa garums 14—18 cm, svars 25—35 g. Knābis smalks un ass, norādot, ka peļkājītes galvenokārt barojas ar kukaiņiem. Ārpus vairošanās sezonas barojas arī ar ogām un sēklām. Lai būtu vieglāk sagremot sēklas, peļkājīte uzlasa un norij arī granti un smiltis. Burton, Maurice; Burton, Robert (1974). The Funk & Wagnalls Wildlife Encyclopedia. 1. New York, N.Y.: Funk and Wagnalls. OCLC 20316938.

Lielākā daļa sugu uzturas baros. Izņēmums ir peļkājīte, kas baros tikai barojas, bet pamatā ir vienpate. Peļkājītēm sezonā ir 2—3 perējumi. Tās veido monogāmus pārus, kuri lielākajai daļai sugu kopīgi būvē ligzdu un perē. Izņēmums ir atkal peļkājīte, kuras tēviņš nepiedalās ne ligzdas veidošanā, ne perēšanā. Ligzdai ir cieša kausa forma, dējumā apmēram 4 zaļas vai zilas olas bez raibumiem. Inkubācijas periods ilgst apmēram 12 dienas. Par mazuļiem rūpējas abi vecāki. Jaunie putni izlido apmēram 12 dienu vecumā.

 Sistemātika 
Peļkājīšu dzimta (Prunellidae)
Peļkājīšu ģints (Prunella) 
Alpu peļkājīte (Prunella collaris)
Baltrīkles peļkājīte (Prunella ocularis)
Blāvā peļkājīte (Prunella fulvescens)
Brūnspārnu peļkājīte (Prunella immaculata)
Himalaju peļkājīte (Prunella himalayana)
Japānas peļkājīte (Prunella rubida)
Jemenas peļkājīte (Prunella fagani)
Melnrīkles peļkājīte (Prunella atrogularis)
Mongolijas peļkājīte (Prunella koslowi)
Peļkājīte (Prunella modularis)
Rudkrūšu peļkājīte (Prunella rubeculoides)
Sibīrijas peļkājīte (Prunella montanella)
Svītrainā peļkājīte (Prunella strophiata)

 Atsauces 

 Ārējās saites 
Putni dabā
Xeno-Canto: Genus Prunella
Britannica: Accentor