Margaskalns

Margaskalns ir pilskalns Sēlijā, kas atrodas Jēkabpils novada Rites pagastā pie Panteļu mājām, puskilometru uz ziemeļiem no Stupeļu pilskalna. Abi pilskalni veido vienotu arheoloģisku un ainavisku kompleksu.

 Apraksts 
Margaskalns ir savrups, 21 m augsts, kokiem apaudzis kalns ar jau dabiski stāvām malām, kuras vēl mākslīgi pastāvinātas. Papildus aizsardzībai, visu pilskalnu aptuveni 5 m zem plakuma līmeņa apņem terase, bet lēzenākajā pilskalna ziemeļrietumu nogāzē, 3,5 m zem pirmās terases izveidota otra. Zem tās, mūsdienās jau ļoti vāji, bet samanāmas arī trešās terases pēdas. Divas mazāk izteiktas terases samanāmas arī dienvidaustrumu nogāzē. Pilskalna plakums ir 30 m garš un 24 m plats. Visapkārt pilskalnam ir konstatēts apmetnes kultūrslānis.J. Urtāns, Augšzemes pilskalni, Rīga, 2006.

Pilskalna kultūrslānis līdz 0,3 m biezs, ar atradumiem diezgan nabadzīgs. Satur švīkātās un gludās keramikas lauskas. Kultūrslānis apmetnē vietām sniedzas 0,6 m dziļi un ir ļoti intensīvs un viendabīgs. Pēc atradumiem var secināt, ka apmetne tikusi apdzīvota ilgāk nekā pilskalns.J. Graudonis, Par Sēlijas pilskalnu apdzīvotību//Latvijas Zinātņu akadēmijas vēstis. - .2001. g. 55. sēj., 5./6. (616./617.) nr.

Pilskalnu pirmais reģistrējis Augusts Bīlenšteins 1882. gadā, kurš niecīgā kultūrslāņa dēļ to uzskatīja par Stupeļu pilskalnam piederīgu kulta vietu. Papildus tika publicēta teika par Margaskalnu kā senu upurvietu, kurā dieviem upurētas jaunavas, lietuviski — mērgas. 1926. gadā savas Zemgales pilskalnu apzināšanas ekspedīcijas laikā pilskalnu apsekojis un uzmērījis Ernests Brastiņš, kurš to atzina par pilnvērtīgu pilskalnu.
1968. gadā Jāņa Graudoņa vadībā pilskalnā un apmetnē izdarīti nelieli šurfējumi kultūrslāņa un tā datējuma noskaidrošanai. J. Graudonis secināja, ka Margaskalna apdzīvotība aizsākusies mūsu ēras sākumā, savukārt apmetne apdzīvota mūsu ēras 1. gadu tūkstoša pirmajā pusē un varbūt vidū, kad pilskalns jau izmantots tikai kā patvēruma vieta. Ādolfs Stubavs izteicis pieņēmumu, ka Margaskalns varēja būt apdzīvots pēc tam, kad mūsu ēras sākumā tika pamests Stupeļu pilskalns.A. Stubavs, Stupeļu arheoloģiskās ekspedīcijas darbs 1978. gadā//Zinātniskās atskaites sesijas materiāli par arheologu un etnogrāfu 1978. gada pētījumu rezultātiem, Rīga, 1979.g. Pilskalna tuvumā zināmi arī senkapi, kā arī tā pakājē atrasti dažādi savrupatradumi, tai skaitā vairāki akmens cirvji un kalti.

 Foto galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 www.latvijas-pilskalni.lv
 www.senvietas.lv

Kategorija:Pilskalni Sēlijā
Kategorija:Rites pagasts