Jaunā Vienotība

"Jaunā Vienotība" ir centriski-labēja partiju apvienība Latvijā. Partiju apvienību veido partija "Vienotība" kopā ar reģionālajām politiskajām partijām "Kuldīgas novadam", "Tukuma pilsētai un novadam", "Valmierai un Vidzemei" un "Jēkabpils reģionālo partiju". Ar Latgales partiju apvienībai ir noslēgts sadarbības līgums. Partiju apvienība identificējas, kā liberāli konservatīva un ir Eiropas Tautas partijā.

13. Saeimas darbības laikā "Jaunā Vienotība" uzņēmās valdības veidošanu, lai gan pēc 13. Saeimas vēlēšanām bija mazākā Saeimas frakcija, un visu 13. Saeimas sasaukumu pie varas bija Artura Krišjāņa Kariņa vadītais Ministru kabinets. 14. Saeimas vēlēšanās "Jaunā Vienotība" guva pārliecinošu uzvaru, iegūstot 26 mandātus 14. Saeimā, un A. K. Kariņš turpināja darbu kā Ministru prezidents, vadot savu otro valdību. 2023. gada septembrī, pēc izmaiņām koalīcijas sastāvā, darbu uzsāka citas "Jaunās Vienotības" politiķes Evikas Siliņas vadītā valdība.

 Vēsture 
"Jaunā Vienotība", kā partiju apvienība pirmoreiz startēja 13. Saeimas vēlēšanās. Saraksta Ministru Prezidenta amata kandidāts bija Arturs Krišjānis Kariņš. Partijai priekšvēlēšanu aptaujas solīja ļoti vājus rezultātus un pat iespējamu 5% procentu barjeras nepārspēšanu. "Jaunās Vienotības" vājie rezultāti priekšvēlēšanu aptaujās tika skaidroti ar iekšējiem strīdiem partijas iekšienē. 13. Saeimas vēlēšanās "Jaunā Vienotība" ieguva 6,69% balsu, iegūstot 8 mandātus Saeimā. Lai arī Saeimā "Jaunā Vienotība" bija frakcija ar vismazāk deputātu madātiem, pēc tam, kad Jānim Bordānam (JKP) un Aldim Gobzemam (KPV LV) neizdevās izveidot valdību, Valsts Prezidents Raimonds Vējonis Ministru Prezidenta amatam nominēja Arturu Krišjāni Kariņu. , Saeima apstiprināja Kariņa Ministru kabinetu, "Jaunajai Vienotībai" iegūstot Ministru prezidenta, ārlietu ministra un finanšu ministra portfeļus valdībā.

2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās "Jaunā Vienotība" nostartēja visveiksmīgāk no visiem kandidējušajiem sarakstiem un ieguva divus Eiropas Parlamenta deputātu mandātus (ievēlēja Valdi Dombrovski, kura vietā stājās Inese Vaidere, un Sandru Kalnieti). Apvienība arī ieguva ES Komisāra portfeli, ko ieņēma V. Dombrovskis. 2022. gadā partijai "Vienotība" pievienojās Eiropas Parlamenta deputāte Dace Melbārde.

"Jaunā Vienotība" guva pārliecinošu uzvaru 14. Saeimas vēlēšanās 2022. gadā, iegūstot 26 mandātus 14. Saeimā. , Saeima atkārtoti apstiprināja A. K. Kariņu Ministru prezidenta amatā, uzsākot darbu Kariņa 2. Ministru kabinetam. Jaunajā valdībā "Jaunā Vienotība" ieguva Ministru prezidenta, ārlietu ministra, finanšu ministra, izglītības un zinātnes ministra, klimata un enerģētikas ministra, labklājības ministra un tieslietu ministra portfeļus.

Neraugoties uz sarežģītiem apstākļiem (viņa valdību darbības laikā bija COVID-19 pandēmija un Krievijas iebrukums Ukrainā), A. K. Kariņš vadīja Ministru kabinetu vairāk nekā 4 gadus, viņa vadītā valdība kļuva par visilgāk strādājošo valdību demokrātiskās Latvijas vēsturē. 2023. gada 15. septembrī Saeimai apstiprināja citas "Jaunās Vienotības" politiķes Evikas Siliņas Ministru kabinetu. 2024. gada jūnijā viņa arī pārņēma apvienības "Jaunā Vienotība" valdes priekšsēdētāja amatu no A. K. Kariņa.

2023. gada Valsts prezidenta vēlēšanās par prezidentu tika ievēlēts "Vienotības" pārstāvis ārlietu ministrs Edgars Rinkēvičs.

Pirms 2024. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām "Jaunā Vienotība" saskārās ar vairākiem skandāliem (būtiskākais bija valdības vadītāja K. Kariņa vainošana finanšu līdzekļu izšķērdēšanā saistībā ar lidmašīnu līgumreisu izmantošanu), tomēr arī šajās Eiroparlamenta vēlēšanai apvienībai izdevās gūt uzvaru, iegūstot 2 no 9 Latvijas mandātiem (parlamentā ievēlēja V. Dombrovski un S. Kalnieti).

 Vēlēšanas 

 Saeimas vēlēšanas 

 Gads Vēlēšanas Rezultāti (%) Deputāti Piezīmes 2018. 13. Saeimas vēlēšanas 6,69  2022. 14. Saeimas vēlēšanas 18,97 

 Eiroparlamenta vēlēšanas 
 Gads Vēlēšanas Rezultāti (%) Deputāti Piezīmes 2019. 9. Eiropas Parlamenta vēlēšanas 26,24  2024. 10. Eiropas Parlamenta vēlēšanas 25,09 

 Pašvaldību vēlēšanas 

 Rīgas domes vēlēšanas 
 Gads Vēlēšanas Rezultāti (%) Deputāti Piezīmes 2020. 2020. gada Rīgas domes vēlēšanas 15,24  2025. 2025. gada Rīgas domes vēlēšanas 12,90 

 Ziedotāji 
Laikaposmā no 2010. līdz 2023. gadam, 10 lielākie apvienības atbalstītāji pēc to ziedojumu apmēra bija: Jānis Bergs, Arnis Vējš, Arvils Ašeradens, Dace Pūce, Normunds Bergs, Māris Kannenieks, Ainārs Ščipčinskis, Ivars Muravskis, Jānis Bertrāns, Olafs Berķis.

 Skatīt arī 
 Latvijas politisko partiju uzskaitījums

 Atsauces 

Kategorija:Latvijas liberālās partijas