Kustība Par!

Kustība "Par!" ir  dibināta proeiropeiska liberāli centriska politiskā partija Latvijā. Partijas vadītāja ir Linda Curika. Partijas moto ir: ''Mēs esam par Latviju, kura ir iespēja visiem, nepieder dažiem un sastāv no daudziem.'' Partija ir iesaistījusies apvienībā "Attīstībai/Par!" (vēlāk PLI) kopā ar partijām "Latvijas attīstībai" un "Izaugsme", bet kopš 2022. gada apvienības partijas darbojas atsevišķi. Pēc iekļūšanas 13. Saeimā un darbošanās Krišjāņa Kariņa valdībā 14. Saeimas vēlēšanās sekoja neveiksme un apvienība Saeimā neiekļuva.

 Vadība 
Sākotnēji partijas valdes priekšsēdētājs bija kādreizējais veselības ministrs Daniels Pavļuts. Valdē bija 11 locekļi: D. Pavļuts, iekšlietu ministre un politikas analītiķe Marija Golubeva, 13. Saeimas deputāte, "Attīstībai/Par!" Saeimas frakcijas vadītāja vietniece, Eiropas lietu komisijas vadītāja un labas pārvaldes speciāliste Vita Anda Tērauda, Vides aizsardzības un reģionālās ministrijas parlamentārā sekretāre, Liepājas domes deputāte Dace Bluķe, Iekšlietu ministrijas parlamentārais sekretārs, 13. Saeimas deputāts, jaunatnes lietu eksperts Mārtiņš Šteins, uzņēmējs Normunds Mihailovs, Jelgavas domes deputāts Uldis Dūmiņš, Rīgas domes deputāte Laima Geikina, 13. Saeimas deputāte, Saeimas sekretāra biedre Inese Voika, Globālās sociālo pārmaiņu ekosistēmas “Make Room” Eiropas pārstāvniecības direktors Miks Celmiņš un Eiropas Parlamenta deputāta Ivara Ijaba padomnieks Pēteris Viņķelis.

Pārskata padomes locekļi ir cilvēktiesību eksperte Liesma Ose, interjera dizainere Barbara Freiberga, Saeimas sekretāra biedres biroja vadītāja Ieva Feldmane, vēsturnieks, teologs, politikas procesu vērotājs Rinalds Gulbis, filozofs, LU Filozofijas un socioloģijas institūta pētnieks Ģirts Jankovskis.

Kopš 2021. gada marta partijas izpilddirektors bija Mārtiņš Šteins, bet kopš 2021. gada 1. decembra partijas izpilddirektors ir Miks Celmiņš.

2022. gada 4. oktobrī pēc 14. Saeimas vēlēšanām partijas valde paziņoja par atkāpšanos. Tika paziņots, ka partijas valdes locekļi turpinās pildīt savus pienākumus līdz ārkārtas kongresam, ko sasauks 3. decembrī.

2022. gada 3. decembrī ārkārtas kongresā par līdzpriekšsēdētājām tika ievēlētas Laima Geikina, Vladislava Marāne un Inese Voika.

2024. gada 14. septembrī par partijas valdes priekšsēdētāju ievēlēja Lindu Curiku.

 Vēsture 

 Politiskās partijas "Kustība Par!" manifests 
Mēnesi pirms politiskās partijas Kustība Par! dibināšanas jaunuzņēmumu koprades telpā The Mill Riga tika paziņots par jaunas politiskās kustības izveidi. Tāpat pasākuma laikā tika publiskots kustības vērtību manifests, kuru jau tolaik bija parakstījuši vairāki desmiti Latvijas pilsoņu, un kas kļuva par pamatu jaunas politiskas organizācijas programmai. Kustības manifestā uzsvērta nepieciešamība pēc sabiedrības saliedētības, iestāšanās par visiem pieejamu sabiedrisko veselības aprūpi, kā arī tiesisku republiku, kurā likums stāv pāri varai un taisnīga tiesa — pāri korumpētai ietekmei. Tāpat kustības manifestā īpaša uzmanība pievērsta publiskajai pārvaldei — lielākiem novadiem un spēcīgiem attīstības centriem, valsts mērķtiecīgam atbalstam izcilai un globāli ilgtspējīgai uzņēmējdarbībai, kā arī līdzpilsoņiem nepilsoņu vietā. Attiecībā uz Latvijas drošību un ārpolitiku, kustības manifestā pausta nostāja, ka partija redz Latviju aizvien ciešākā Eiropas valstu apvienībā, kā arī pauž atbalstu NATO sabiedrotajiem."Mēs esam par stiprām ģimenēm, daudziem bērniem un ģimeņu līdztiesību. Par globāliem latviešiem, viņu atgriešanos modernā Latvijā, inteliģentu imigrāciju un dziļu integrāciju. Par pilsonisku patriotismu, vienotu nāciju un vēstures izlīgumu. Mēs esam par līdzpilsoņiem nepilsoņu vietā. Par valsti, kas pastāv vienā valodā, un cilvēkiem, kuri spēj sarunāties daudzās."2020. gada oktobrī manifestu parakstījuši vairāk nekā 800 cilvēki.

 Partijas dibināšana 
Partijas Kustība Par! nodibināšanai kultūras centrā "Rītausma" 2017. gada 26. augustā bija reģistrējušies 298 biedri, no kuriem par dibināšanu nobalsoja 274. Neviens no tiem nebalsoja "pret" vai "atturas". Partija Kustība Par! par savu mērķi pasludinājusi: "...veidot modernu Latviju, kura ir iespēja visiem, nepieder dažiem un sastāv no daudziem, savukārt tās pamatvērtības ir brīvs cilvēks, saliedēta sabiedrība, tiesiskums un Eiropas vienotība."

Par partijas pirmās valdes priekšsēdētāju kļuva Daniels Pavļuts, savukārt valdē ievēlēta politiķe Ilze Viņķele, Saeimas deputāts Ints Dālderis, politikas analītiķe Marija Golubeva, biznesa tiesību juriste Evita Goša, ekonomikas maģistrs Kaspars Briškens, Ventspils Valsts 1. ģimnāzijas direktora vietnieks Oskars Kaulēns, kā arī uzņēmējs Mārtiņš Staķis un ekonomikas maģistrs Andulis Židkovs.

Savukārt partijas Pārskata padomē, kas saskaņā ar statūtiem apvieno revīzijas komisijas un ētikas komisijas funkcijas, tika ievēlēta kvalitātes vadības speciāliste Ilze Kurme, grāmatvedības speciālists Māris Puriņš, reklāmas speciālists Pēteris Pūrītis un Eiropas Parlamenta deputātes Sandras Kalnietes padomnieks Pēteris Viņķelis.

 Pārstāvniecība 12. Saeimā 
Kustības Par! vadītājs Daniels Pavļuts 2017. gada 7. septembrī pēc tikšanās ar jauno partijas "Vienotība" vadītāju Arvilu Ašeradenu paziņoja, ka kustības Par! biedri Saeimā izveidos patstāvīgu deputātu grupu, kas balsos saskaņā ar Par! programmu un lēmumiem, kā arī virzīs tiem atbilstošus likumprojektus. Kustības Par! deputātu grupā darbojās Andrejs Judins, Lolita Čigāne, Aleksejs Loskutovs un Ints Dālderis. Saskaņā ar Saeimas Kārtības rulli deputāti turpināja būt "Vienotības" frakcijas locekļi, taču tie nepiedalījās lēmumu pieņemšanā par "Vienotības" iekšējām lietām un neiesaistījās amatu pārdalē valdošajā koalīcijā. 2018. gada sākumā divi no deputātiem (A. Judins un A. Loskutovs) tomēr izlēma izstāties no Kustības Par!, turpinot darboties "Vienotībā", un arī pārējie organizācijas pārstāvji Saeimā atteicās atstāt partijas "Vienotība" Saeimas frakciju.

 Apvienības veidošana 
2018. gada 24. martā norisinājās partijas kongress, kurā tika pieņemts lēmums par apvienības veidošanu ar partijām "Latvijas attīstībai" un "Izaugsme" kopīgam startam 13. Saeimas vēlēšanās. Pēc kongresa par savu izstāšanos no partijas paziņoja Ints Dālderis un vēlāk arī Lolita Čigāne, atsaucoties uz to, ka apvienība netika veidota ar partiju "Vienotība".

 13. Saeimas vēlēšanas 
Kustība "Par!" 13. Saeimas vēlēšanās piedalījās apvienībā "Attīstībai/Par!" kopā ar partijām "Latvijas attīstībai" un "Izaugsme". Deputātu kandidātu sarakstu Centrālajā vēlēšanu komisijā apvienība iesniedza 2018. gada 1. augustā, tostarp arī 4000 zīmju programmu. Programmā apvienība norādījusi, ka tā plāno īstenot vairākas ieceres, tostarp ievērojami samazināt pacientu līdzmaksājumus un atcelt veselības aprūpes ierobežošanas likumu; palielināt minimālo algu un neapliekamo minimumu līdz 500 eiro mēnesī, kā arī kāpināt nodokļu ieņēmumus līdz 35% no IKP, ievērojami samazinot ēnu ekonomiku, paplašinot nodokļu bāzi, atceļot izņēmumus un padarot nodokļu sistēmu progresīvāku un caurspīdīgāku.

No apvienības "Attīstībai/Par!" 13. Saeimā tika ievēlēti 13 deputāti — Mārtiņš Bondars, Ilmārs Dūrītis, Marija Golubeva, Inese Ikstena, Artis Pabriks, Daniels Pavļuts, Artūrs Toms Plešs, Juris Pūce, Dace Rukšāne-Ščipčinska, Andris Skride, Mārtiņš Staķis, Vita Anda Tērauda, Inese Voika. Darbam valdībā apvienība izvirzīja Ilzi Viņķeli kā Veselības ministri, Juri Pūci kā Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministru un Arti Pabriku kā Aizsardzības ministru. Tā rezultātā Saeimā uz laiku ienāca Mārtiņš Šteins un Dace Bluķe.

2020. gada jūnijā pirms Rīgas domes ārkārtas vēlēšanām apvienības "Attīstībai/Par!" un partijas "Progresīvie" kopīgā saraksta līderis Mārtiņš Staķis paziņoja, ka nolicis Saeimas deputāta mandātu, lai pievērstos Rīgas domes vēlēšanām un ievēlēšanas gadījumā — darbam domē. Viņa vietā par Saeimas deputāti 2020. gada 11. jūnijā parlaments apstiprināja Kristu Baumani.

2021. gada 5. janvārī Ministru prezidents Krišjānis Kariņš pieprasīja veselības ministres Ilzes Viņķeles demisiju. Tajā pašā dienā I. Viņķele pieņēma demisijas pieprasījumu, kā rezultātā 7. janvārī viņa zaudēja veselības ministres amatu. Partiju apvienība "Attīstībai/Par!", kuru veido arī "Kustība Par!", uzklausīja un pieņēma zināšanai Ministru prezidenta K. Kariņa lēmumu un 48 stundu laikā uzsāka jauna veselības ministra meklējumus. "Kustība Par!" 6. janvārī izvirzīja veselības ministra amatam 13. Saeimas deputātu un "Kustības Par!" valdes priekšsēdētāju Danielu Pavļutu. Tajā pašā dienā D. Pavļuts ziņoja, ka noliks Saeimas deputāta mandātu. Viņa vietā Saeimā ienāca Gatis Zamurs ("Latvijas attīstībai"), bet par partiju apvienības "Attīstībai/Par!" Saeimas frakcijas vadītāju kļuva Marija Golubeva.

 14. Saeimas vēlēšanas 
2022. gadā notikušajās 14. Saeimas vēlēšanās apvienība "Attīstībai/Par!" (veidoja partijas Kustība "Par!", "Latvijas Attīstībai" un "Izaugsme") nepārvarēja 5% barjeru, paliekot vien 0,03% zem tās, un neiekļuva Saeimā.

 Vēlēšanas 

 Saeimas vēlēšanas 
 Gads Vēlēšanas Rezultāti (%) Deputāti Piezīmes 2018. 13. Saeimas vēlēšanas 12,04  Kā apvienība Attīstībai/Par! 2022. 14. Saeimas vēlēšanas 4,97  Kā apvienība Attīstībai/Par!

 Eiroparlamenta vēlēšanas 
 Gads Vēlēšanas Rezultāti (%) Deputāti Piezīmes 2019. 9. Eiropas Parlamenta vēlēšanas 12,42  Kā apvienība Attīstībai/Par! 2024. 10. Eiropas Parlamenta vēlēšanas 0,32 

 Pašvaldību vēlēšanas 

 2020. gada Rīgas domes ārkārtas vēlēšanas 
Pēc tam, kad 2019. gada nogalē Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrs Juris Pūce ("Attīstībai/Par") atlaida Rīgas domi, Centrālā vēlēšanu komisija izsludināja Rīgas domes ārkārtas vēlēšanas. CVK noteiktais vēlēšanu datums tika vairākkārt pārcelts saistībā ar Covid-19 pandēmiju. Apvienība "Attīstībai/Par" un partija "Progresīvie" startēja ar kopīgu sarakstu un 29. augustā noritējušajās vēlēšanās guva pārliecinošu uzvaru, saņemot 26,14% vēlētāju balsu un iegūstot 18 no 60 deputātu vietām domē, tostarp pārliecinošu vēlētāju atbalstu saņēma "Kustība Par!" valdes loceklis Mārtiņš Staķis, kurš mēnesi vēlāk, 2. oktobrī tika ievēlēts par Rīgas domes priekšsēdētāju. No "Kustība Par!" biedriem domē vēl tika ievēlēta profesore Laima Geikina un mākslinieks Ivars Drulle.

2022. gada 24. martā, protestējot pret Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra Artūra Toma Pleša apturēto Rīgas teritorijas plānojumu, Rīgas domes priekšsēdētājs Mārtiņš Staķis no apvienības "Attīstībai/Par!" un partijas "Kustība Par!" izstājās.

 2021. gada pašvaldību vēlēšanas 

2020. gada 24. novembrī "Kustība Par!" paziņoja, ka 2021. gada pašvaldību vēlēšanās pamatā startēs ar saviem sarakstiem, savu identitāti un programmu un, iespējams, dažās no pašvaldībām startēs kopīgā sarakstā ar partijām "Latvijas attīstībai" un "Izaugsme". Tobrīd partijai bija 11 teritoriālās nodaļas, no kurām Ādaži, Cēsis, Jelgava, Jūrmala, Liepāja, Mārupe, Ogre, Valmiera, Ropaži bija pašvaldības, kurās "Kustība Par!" plānoja piedalīties 2021. gada pašvaldību vēlēšanās.

Partija pašvaldību vēlēšanās piedalījās Rēzeknes, Ropažu, Ogres, Ādažu, Cēsu, Mārupes, Tukuma, Valmieras un Dienvidkurzemes novadā, kā arī Jelgavā, Liepājā un Jūrmalā.
Novads/PilsētaVēlēšanu rezultātsDeputātu vietasPiezīmesBalsisProcenti Rēzeknes novads186928,92%Kopā ar Jauno Vienotību un Latgales partiju Jelgava120510,37% Ropažu novads5357,08% Ogres novads11436,62% Ādažu novads4026,60%Kopā ar Jauno Vienotību Liepāja8066,01%Kopā ar Jauno Vienotību un Progresīvajiem Jūrmala7555,21%Kopā ar Jauno Vienotību Cēsu novads6615,21%Kopā ar Progresīvajiem Mārupes novads3544,42% Tukuma novads2832,37%Kopā ar Jauno konservatīvo partiju Valmieras novads3312,11% Dienvidkurzemes novads2042,11%

 2025. gada pašvaldību vēlēšanas 

Partija pašvaldību vēlēšanās piedalījās Cēsu, Ogres un Rēzeknes novadā, kā arī Rīgā, Jelgavā, Liepājā un Ventspilī. Visās šajās pašvaldībās, izņemot Liepāju, partijas kandidāti iekļuva domēs. Jelgavā partija ar Mārtiņu Daģi priekšgalā izveidoja koalīciju, kas Daģi ievēlēja par domes priekšsēdētāju, nomainot kopš 2001. gada nemainīgi amatā esošo Andri Rāviņu no Latvijas Zemnieku savienības.

Novads/PilsētaVēlēšanu rezultātsDeputātu vietasPiezīmesBalsisProcenti Rēzeknes novads141217,32%Kopā ar Jauno Vienotību, Latgales partiju un Jauno konservatīvo partiju Rīga27 54812,90%Jaunās Vienotības sastāvā Ogres novads243810,72%Kopā ar Jauno konservatīvo partiju Jelgava180510,37% Ventspils7177,71%Kopā ar Jauno Vienotību Cēsu novads8455,35% Liepāja5632,81%

 Atsauces 

Kategorija:Latvijas liberālās partijas
Kategorija:Latvijas centriskās partijas