Bulgārija olimpiskajās spēlēs

Bulgārija olimpiskajās spēlēs piedalās kopš to atjaunošanas 1896. gadā, kad Atēnu vasaras olimpiskajās spēlēs piedalījās viens vingrotājs. Šis vingrotājs bija Šarls Šampo, kurš dzīvoja Sofijā, bet viņam bija arī Šveices pilsonība, tādēļ atsevišķos avotos viņš tiek uzskatīts par Šveices pārstāvi.

Oficiāli Bulgārijas komanda nākamreiz vasaras olimpiskajās spēlēs piedalījās 1924. gadā, kad tās notika Francijas galvaspilsētā Parīzē. Kopš tā laika Bulgārija ir piedalījusies gandrīz visās vasaras olimpiskajās spēlēs, izņemot 1932. gada Losandželosas (Lielās depresijas laikā), 1948. gada Londonas (pēc Otrā pasaules kara) un 1984. gada Losandželosas vasaras olimpiskajās spēlēs, kad Bulgārija piedalījās PSRS rīkotajā 1984. gada Losandželosas olimpisko spēļu boikotā. Kopš 1936. gada Garmišas-Partenkirhenes ziemas olimpiskajām spēlēs Bulgārija ir piedalījusies pilnīgi visās ziemas olimpiskajās spēlēs.

Bulgārija olimpiskajās spēlēs līdz šim ir izcīnījusi 239 olimpiskās medaļas. Lielāko vairumu — 231 medaļas — tā ir izcīnījusi vasaras olimpiskajās spēlēs, savukārt 8 medaļas tā ir izcīnījusi ziemas olimpiskajās spēlēs. Kopš 1952. gada Helsinku spēlēm Belgārija ir izcīnījusi medaļas visās vasaras olimpiskajās spēlēs, kurās tā ir piedalījusies. Visvairāk medaļu — 41 medaļu — izcīnījusi 1980. gada Maskavas spēlēs. Savukārt pirmo medaļu ziemas olimpiskajās spēlēs Bulgārija izcīnīja 1980. gada Leikplesidas spēlēs. Kopumā Bulgārija medaļas ir izcīnījusi 16 vasaras olimpiskajos sporta veidos/disciplīnās. Visvairāk medaļas, 73 medaļa, ir tikušas izcīnītas cīņas sportā un 39 medaļas ir tikušas izcīnītas svarcelšanā. Savukārt no 6 ziemas olimpiskajām spēlēm, puse — 3 medaļas — ir tikušas izcīnītas šorttrekā. Ar medaļām bagātākā Bulgārijas sportiste ir sporta šāvēja Marija Grozdeva, kura olimpiskajās spēlēs kopumā ir izcīnījusi 5 medaļas.

Kopš Bulgārijas dalības tai ir atņemas 7 izcīnītās olimpiskās medaļas, jo to ieguvēji sportisti ir pieķerti neatļauto vielu lietošanā. Visas šīs atņemtās medaļas ir svarcelšanā.

 Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs 
Paskaidrojumi
 #  Sportistu skaits #•  Sportists(-i) startēja vairākos sporta veidos —  Sportisti nestartēja  Nebija iekļauts olimpisko spēļu programmā

 Sportistu skaits 
  1896  1900 — 1920  1924  1928  1932  1936  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976   1980  1984  1988  1992  1996  2000  2004  2008  2012  2016 Vīrieši  1   24  5   24  54  44  89  56  102  106  105  183   104  87  74  52  49  43  37  29 Sievietes   —  —   —   9  3  9  7  10  24  53  88   68  51  36  39  46  27  26  22 Kopā  1   24  5   24   63  47  98  63  112  130  158  271   172  138  110  91  95  70  63  51 Sporta veids  1   4  2   6   8  7  12  9  13  15  14  20   15  18  17  15  18  14  16  14

 Sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem 
 Sporta veids  1896  1900 — 1920  1924  1928  1932  1936  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976   1980  1984  1988  1992  1996  2000  2004  2008  2012  2016 Airēšana  23px   —  —   —   —  —  —  —  5  8  33  52   35  15  5  4  6  3  —  2 Badmintons  23px   7  3  4  2  1  1  3 Basketbols  23px   —   14  11  12  —  12  —  12  12   12  —  —  —  —  —  —  — Bokss  23px   —  —   —   4  2  6  6  9  9  11  11   11  7  6  3  5  2  4  3  Burāšana  23px  —   —  —   —   —  —  —  —  —  —  —  5   —  —  —  1  2  1  2  — Cīņas sports  23px  —   —  —   —   —  8  16  16  16  20  20  20   20  20  12  8  13  12  9  11 Daiļlēkšana  23px   —  —   —   —  —  —  —  —  —  —  2   —  1  1  —  —  —  —  — Džudo  23px   4  4   5  5  1  2  2  —  1  2 Futbols  23px   11  —   —   11  14  15  —  18  —  —  —   —  —  —  —  —  —  —  — Galda teniss  23px   2  1  —  —  —  —  —  — Jāšana  23px   2  3   3   3  4  5  —  —  4  —  11   —  1  —  3  1  —  —  — Loka šaušana  23px   —  —  2   —   1  1  —  1  1  1  — Mākslas (sinhronā) peldēšana  23px   —  —  —  —  2  —  —  — Modernā pieccīņa  23px   —  —   —   —  —  —  —  3  3  3  3   —  2  —  1  —  —  —  1 Paukošana  23px  —   —  2   1   —  —  2  —  —  5  5  5   5  —  3  —  —  —  1  1 Peldēšana  23px  —   —  —   —   —  —  —  —  3  3  5  13   8  5  1  6  6  4  4  3 Pludmales volejbols  23px   —  2  2  —  —  — Riteņbraukšana  23px  —   7  —   10   5  —  5  1  —  4  6  6   —  1  —  —  3  2  2  1 Smaiļošana un kanoe airēšana  23px   —  —  5  2  3  7  12  12   12  11  11  7  7  2  1  2 Svarcelšana  23px  —   —  —   —   —  2  7  5  5  9  9  10    6  10  10  9  9  —  2  — Šaušana  23px  —   —   1   6  —  5  4  6  5  7  11    6  13  9  6  3  4  4  3 Teniss  23px  —   —   2  3  2  —  1  1  2  2 Ūdenspolo  23px   —  —   —   —  —  —  —  —  11  —  11    —  —  —  —  —  —  —  — Vieglatlētika  23px  —   4  —   2   4  —  8  9  9  18  19  47    22  21  17  22  19  15  8  11 Vingrošana  23px  1   —  —   7   16  6  12  8  11  12  12  12   14  14  16  13  11  10  9  6 Volejbols  23px   12  12   12   —  22   12  —  12  —  —  12  12  — Sporta veids  1896  1900 — 1920  1924  1928  1932  1936  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984  1988  1992  1996  2000  2004  2008  2012  2016 

 Sportisti ziemas olimpiskajās spēlēs 
Paskaidrojumi
 #  Sportistu skaits #•  Sportists(-i) startēja vairākos sporta veidos —  Sportisti nestartēja  Nebija iekļauts olimpisko spēļu programmā

 Sportistu skaits 
  1936  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984  1988  1992  1994  1998  2002  2006  2010  2014  2018 Vīrieši  7  5  10  6  4  3  2  4  29  8  15  24  22  10  8  13  11  12  13  12 Sievietes  —  —  —  1  3  4  4  —  —  —  1  2  8  7  11  10   10  7  5  9 Kopā  7  5  10  7  7  7  6  4  29  8  16  26  30  17  19  23  21  19  18  21 Sporta veidi/ Disciplīnas  2  3  2  2  2  2  2  2  4  3  5  7  7  7  6  7  8  6  6  6

 Sadalījums pa ziemas olimpiskajiem sporta veidiem 
 Sporta veids  1936  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984  1988  1992  1994  1998  2002  2006  2010  2014  2018 Biatlons  23px   —  —  —  —  2  2  3  5  10•  5  5  5  6  6  6  10 Bobslejs  23px  —  —  —  —   —  —  —  —  —  —  5  5  2  —  2  —  —  —  —  Daiļslidošana  23px  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  2  2  1  1  4  3  5  —  —  —  Distanču slēpošana  23px  4  2•  6  4  4  6  5  2  4  2  4  5  6•  4  2  2  1  3  4  3 Hokejs  23px  —  —  —  —  —  —  —  —  18  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  Kalnu slēpošana  23px  3  2  4  3  3  1  1  2  5  4  4  4  3  2  5  3  4  3  4  3 Kamaniņu braukšana  23px   —  —  —  —  —  —  3  3  2  —  —  1  2  1  1 Snovbords  23px   1  —  1  2  2  3 Šorttreks  23px   —  1  2  7  1  3  —  —  Tramplīnlēkšana  23px  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  3  2  3  —  —  1  2  —  1  1 Ziemeļu divcīņa  23px  —  1•  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  — 

 Medaļu tabulas 

 Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs 
SpēlesZeltsSudrabsBronzaKopāRangs  2024 Parīze  3  1  3  7  26  2020 Tokija  3  1  2  6  30  2016 Riodežaneiro  —  1  2  3  65  2012 Londona  —  2  1  3  63  2008 Pekina  1  1  3  5  42  2004 Atēnas  2  1  9  12  33  2000 Sidneja  5  6  2  13  16  1996 Atlanta  3  7  5  15  22  1992 Barselona  3  7  6  16  18  1988 Seula  10  12  13  35  7  1984 Losandželosa   1980 Maskava  8  16  17  41  3  1976 Monreāla  6  9  7  22  7  1972 Minhene  6  10  5  21  9  1968 Mehiko  2  4  3  9  18  1964 Tokija  3  5  2  10  11  1960 Roma  1  3  3  7  15  1956 Melnburna  1  3  1  5  19  1952 Helsinki  —  —  1  1  40  1948 Londona   1936 Berlīne  —  —  —  0  —  1932 Losandželosa   1928 Amsterdama  —  —  —  0  —  1924 Parīze  —  —  —  0  — 1900 — 1920   1896 Atēnas  —  —  —  0  — Kopā  57  89  85  231  23

 Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs 
SpēlesZeltsSudrabsBronzaKopāRangs  2026 Milāna-Kortīna  —  —  2  2  —  2022 Pekina  —  —  —  0  —  2018 Phjončhana  —  —  —  0  —  2014 Soči  —  —  —  0  —  2010 Vankūvera  —  —  —  0  —  2006 Turīna  —  1  —  1  21  2002 Soltleiksitija  —  1  2  3  20  1998 Nagano  1  —  —  1  15  1994 Lillehammere  —  —  —  0  —  1992 Albērvila  —  —  —  0  —  1988 Kalgari  —  —  —  0  —  1984 Sarajeva  —  —  —  0  —  1980 Leikplesida  —  —  1  1  17  1976 Insbruka  —  —  —  0  —  1972 Saporo  —  —  —  0  —  1968 Grenoble  —  —  —  0  —  1964 Insbruka  —  —  —  0  —  1960 Skvoveli  —  —  —  0  —  1956 Kortīna d'Ampeco  —  —  —  0  —  1952 Oslo  —  —  —  0  —  1948 Sanktmorica  —  —  —  0  —  1936 Garmiša-Partenkirhene  —  —  —  0  —  Kopā  1  2  5  8  40

 Medaļas pa vasaras sporta veidiem 
Sporta veidsZeltsSudrabsBronzaKopā 23px Airēšana  3  4  7  14 23px Basketbols  —  1  1  2 23px Bokss  5  5  10  20 23px Cīņas sports  18  32  23  73 23px Džudo  —  1  2  3 23px Futbols  —  1  1  2 23px Jāšana  —  1  —  1 23px Karatē  1  —  —  1 23px Peldēšana  1  1  1  3 23px Smaiļošana un kanoe airēšana  4  5  8  17 23px Svarcelšana  13  17  9  39 23px Šaušana  4  7  6  17 23px Teniss  —  —  1 1 23px Vieglatlētika  5  8  6  19 23px Vingrošana  3  5  8  16 23px Volejbols  —  1  1  2 23px Teikvondo  —  —  1  1 Kopā  57  89  85  231

 Medaļas pa ziemas sporta veidiem 
Sporta veidsZeltsSudrabsBronzaKopā 23px Biatlons  1  —  2  3 23px Distanču slēpošana  —  —  1  1 23px Šorttreks  —  2  1  3 23px Snovbords  —  —  1  1 Kopā  1  2  5  8

 Medaļām bagātākie sportisti 

200px|thumb|Marija Grozdeva ir olimpiskajām medaļām bagātākā Bulgārijas sportiste. Viņš kopumā ir izcīnījis 5 medaļas.

Šajā tabulā apkopoti tikai tie medaļnieki, kas pēc Starptautiskās olimpiskās komitejas datiem pārstāvot Bulgāriju ir izcīnījuši trīs un vairāk olimpiskās medaļas. Pārējos sportistus skatīt uzskaitījumā.

 Sportists  Sporta veids Spēles Gadi DzimumsZeltsSudrabsBronza Kopā   Šaušana  23px  Vasaras  1992 — 2004  Sieviete  2  —  3  5   Smaiļošana un kanoe airēšana  23px  Vasaras  1980; 1988  Sieviete  1  2  1  4   Vingrošana  23px  Vasaras  2000 — 2004  Vīrietis  —  2  2  4   Smaiļošana un kanoe airēšana  23px  Vasaras  1988 — 1992  Vīrietis  2  —  1  3   Cīņas sports  23px  Vasaras  1960 — 1968  Vīrietis  1  1  1  3   Šaušana  23px  Vasaras  1988; 1996 — 2000  Sieviete  1  —  2  3   Cīņas sports  23px  Vasaras  1972 — 1980  Vīrietis  —  3  —  3   Šorttreks  23px  Ziemas  2002 — 2006  Sieviete  —  2  1  3   Airēšana  23px  Vasaras  2000 — 2008  Sieviete  —  1  2  3

 Karognesēji 

Bulgārijas sportisti, kas nesuši valsts karogu olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā.

 Vasaras olimpiskās spēles 

  2020 Tokija — 23px Marija Grozdeva un 23px Josifs Miladinovs
  2016 Riodežaneiro — 23px Iveta Lalova
  2012 Londona — 23px Jordans Jovčevs
  2008 Pekina — 23px Petars Stoičevs
  2004 Atēnas — 23px Marija Grozdeva
  2000 Sidneja — 23px Ivo Janakijevs
  1996 Atlanta — 23px Dimo Tonevs
  1992 Barselona — 23px Ivailo Jordanovs
  1988 Seula — 23px Vasils Etropolskis
  1980 Maskava — 23px Aleksandars Tomovs
  1976 Monreāla — 23px Aleksandars Tomovs
  1972 Minhene — 23px Dimitars Zlatanovs
  1968 Mehiko — 23px Prodans Gardževs 
  1964 Tokija — 23px Enju Valčevs
  1960 Roma — 23px Georgijs Panovs
  1956 Melnburna — 23px Georgijs Panovs
  1952 Helsinki — 23px Boriss Nikolovs
  1936 Berlīne — 23px Ļubens Doičevs
  1928 Amsterdama — 23px Todors Semovs
  1924 Parīze — 23px Kirils Petrunovs 
  1896 Atēnas — nav zināms

 Ziemas olimpiskās spēles 

  2022 Pekina — 23px Marija Zdravkova un 23px Radoslavs Jankovs
  2018 Phjončhana — 23px Radoslavs Jankovs
  2014 Soči — 23px Marija Kirkova
  2010 Vankūvera — 23px Aleksandra Žekova
  2006 Turīna — 23px Jekaterina Dafovska
  2002 Soltleiksitija — 23px Stefans Georgijevs
  1998 Nagano — 23px Ļubomirs Popovs
  1994 Lillehammere — 23px Nadežda Aleksijeva
  1992 Albērvila — 23px Iva Karagiozova-Škodreva
  1988 Kalgari — 23px Vladimirs Veličkovs
  1984 Sarajeva — 23px Vladimirs Veličkovs
  1980 Leikplesida — 23px Petars Popangelovs
  1976 Insbruka — nav zināms
  1972 Saporo — nav zināms
  1968 Grenoble — nav zināms
  1964 Insbruka — nav zināms
  1960 Skvoveli — nav zināms
  1956 Kortīna d'Ampeco — nav zināms
  1952 Oslo — nav zināms
  1948 Sanktmorica — nav zināms
  1936 Berlīne — nav zināms

 Ārējās saites 




olimpiskās spēles
Kategorija:Valstis olimpiskajās spēlēs