Ķeģi

Ķeģi, ķeģu ģints (Acanthis) ir žubīšu dzimtas (Fringillidae) ģints, kas pieder dadzīšu apakšdzimtai (Carduelinae). Apvieno 3 neliela auguma sugas, kas izplatītas Eirāzijā un Ziemeļamerikā.World Bird List: Finches, euphonias, longspurs, Thrush-tanager, 2018 Ligzdo ziemeļu puslodes arktiskajos un mērenās joslas mežos un krūmājos. Mazais ķeģis introducēts Jaunzēlandē.

 Latvijā 
Latvijā sastopamas visas 3 ķeģu ģints sugas: gaišais ķeģis (Acanthis hornemanni), ķeģis (Acanthis flammea) un mazais ķeģis (Acanthis cabaret).Latvijas Daba: Žubīšu dzimta Tās novērojamas migrācijas un ziemas laikā. Ķeģis ir parasts caurceļotājs un ziemotājs, bet pārējās divas sugas sastopamas retāk. Bijuši atsevišķi ligzdošanas gadījumi.

 Kopīgās īpašības 
Ķegi ir neliela auguma dziedātājputni. Visas sugas ir apmēram vienādi lielas. Nedaudz mazāks un vieglāks ir mazais ķeģis, kura ķermeņa garums ir 11,5—12,5 cm, svars 9—12 g.Alive: Lesser Redpoll (Carduelis cabaret) Toties lielākais ir ķeģis, kura ķermeņa garums ir 12,5—14 cm, svars 10—17 g.Alive: Redpoll (Acanthis flammea) Apspalvojums mugurpusē pelēkbrūns, vēders balts ar brūnām svītrām. Uz pieres sarkans laukums. Tēviņiem krūtis sārtas, mātītēm un jaunajiem putniem gaiši brūnas. Mazais knābis dzeltens. Dažiem īpatņiem, īpaši jaunajiem putniem grūti noteikt sugas piederību.

Ķeģi ir galvenokārt barojas ar sēklām, vasaras periodā arī nedaudz ar kukaiņiem. Ļoti izveicīgi un akrobātiski putniņi, līdzīgi kā zīlītes, barojoties spēj lodāt un atrasties krūmu zaros jebkādā pozīcijā, arī ar galvu uz leju. Ārpus vairošanās sezonas veido lielus barus, bieži kopā ar citām žubīšu dzimtas sugām.

 Sistemātika 
 Ķeģu ģints (Acanthis)
 Gaišais ķeģis (Acanthis hornemanni)
 Ķeģis (Acanthis flammea)
 Mazais ķeģis (Acanthis cabaret)

 Atsauces 

 Ārējās saites 
iNaturalist: Redpolls Genus Acanthis)
Xeno-Canto: Genus Acanthis
Avibase: Common, Hoary or Lesser Redpoll


Kategorija:Žubīšu dzimta