Igaunijas ģeogrāfija

Igaunija atrodas Ziemeļeiropā starp 57,3° un 59,5° ziemeļu platuma paralēlēm un starp 21,5° un 28,1° austrumu garuma meridiānām. To apskalo Baltijas jūra rietumos, Somu līcis ziemeļos un Rīgas līcis dienvidrietumos. Tā robežojas ar Krieviju austrumos un Latviju dienvidos, tai ir jūras robeža ar Somiju un Zviedriju.

 Fiziskā ģeogrāfija 
Igaunija ir valsts Baltijas jūras austrumu krastā ar daudziem ezeriem un salām. Igaunija ir viena no mazākajām Eiropas Savienības valstīm, tās platība ir  km² (2020. gadā), un tā pamazām samazinās. Igaunijas platums austrumu-rietumu virzienā ir 350 km, bet ziemeļu-dienvidu virzienā ir 240 km. Aptuveni 10% no Igaunijas platības ir salas, bet aptuveni 4,7% ir ezeri.

Igaunija ir viena no līdzenākajām un zemāk virs jūras līmeņa novietotajām Eiropas valstīm. Lielāko daļu teritorijas klāj meži (vairāk kā 45%) un purvi, vai lauksaimniecībā izmantojamas zemes. Valsts dienvidos atrodas Hānjas augstiene, kurā atrodas augstākā virsotne valstī un visā Baltijā — Lielais Munameģis (318 m), un Otepē augstiene. Valsts centrālajā daļā atrodas Pandiveres augstiene — viens no bagātākajiem upju izteku reģioniem Igaunijā.  Savukārt Ziemeļigaunijai ir raksturīgi ledāju atnesti dižakmeņi, ūdenskritumi un piekrastes klintis. Rietumigaunijā atrodas kadiķu lauki, bet austrumos — Peipuss, piektais lielākais ezers Eiropā. Igaunijā ir aptuveni 1200 ezeri, kuru platība ir lielāka par vienu hektāru.

Aptuveni 10 % no Igaunijas platības ir salas, to kopējais skaits ir 2317 (2020. gadā). Igaunijas rietumu piekrastē ir ļoti daudz salu, kuru kopskaits Monzunda arhipelāgā sasniedz ap 1500. Lielākās no tām ir Sāmsala, Hījumā, Muhu un Vormsi. Garākās upes ir Vehandu (165,2 km) un Pernu (144,5 km).

Kristālisko pamatklintāju Igaunijas teritorijā klāj biezs nogulumiežu slānis, ko pārsvarā veido kaļķakmens, dolomīts, māls un smilšakmens. Kaļķakmens atsedzas Igaunijas ziemeļu piekrastē, bet smilšakmens atsegumi Dienvidigaunijas upju ielejās. Kaļķakmens nogulsnes un degslāneklis ir vienas no nozīmīgākajām Igaunijas dabas bagātībām.

 Klimats 
Igaunijas piekrastē valda mērens jūras klimats ar vēsām vasarām un siltām ziemām, bet austrumdaļā tas pāriet uz mēreni kontinentālo klimatu. Vidējā temperatūra janvārī ir +4 °C rietumos līdz -7,5 °C austrumos. Savukārt jūlija vidējā temperatūra mainās no +16,5 °C rietumos līdz +17,5 °C austrumos. Klimata apstākļi Igaunijā ir stipri līdzīgi Latvijas klimatiskajiem apstākļiem.

 Mēnesis  Jan  Feb  Mar  Apr  Mai  Jūn  Jūl  Aug  Sep  Okt  Nov  Dec  Gads  Augstākā  10,1 ⁰C  12,4 ⁰C  18,4 ⁰C  27,6 ⁰C  31,2 ⁰C  33,5 ⁰C  35,2 ⁰C  35,6 ⁰C  30,2 ⁰C  22,4 ⁰C  13,3 ⁰C  11,9 ⁰C  35,6 ⁰C Zemākā  -36,8 ⁰C  -36,2 ⁰C  -29,5 ⁰C  -14,3 ⁰C  -6,6 ⁰C  -2,6 ⁰C  0,5 ⁰C  0,2 ⁰C  -8,4 ⁰C  -17,0 ⁰C  -25,9 ⁰C  -34,6 ⁰C  -36,8 ⁰C

 Cilvēku ģeogrāfija 
 Administratīvais iedalījums 

Igaunija ir sadalīta 15 apriņķos ().

 Apriņķis  Admin. centrs  Platība (km²)  Iedzīvotāji Austrumviru apriņķis  Jehvi  3364  169688 Harju apriņķis  Tallina  4333  524938 Hījumā apriņķis  Kerdla  1023  10097 Jegevas apriņķis  Jegeva  2604  36780 Jervas apriņķis  Paide  2623  36130 Lēnes apriņķis  Hāpsalu  2383  27477 Pelvas apriņķis  Pelva  2165  31002 Pērnavas apriņķis  Pērnava  4807  88466 Raplas apriņķis  Rapla  2980  36678 Rietumviru apriņķis  Rakvere  3465  67151 Sāremā apriņķis  Kuresāre  2922  34723 Tartu apriņķis  Tartu  2993  149605 Valgas apriņķis  Valga  2044  34135 Veru apriņķis  Veru  2305  37888 Viljandi apriņķis  Viljandi  3422  55657

 Pilsētas 

 Atsauces