Latvijas poļi

Latvijas poļi ir viena no vēsturiskajām Latvijas mazākumtautībām. Vairums Latvijas poļu dzīvo gan Daugavpils (10 064, 12,8%), Rīgas (10 068, 1,7%) un Jelgavas (876, 1,6%) pilsētās, gan arī Augšdaugavas novadā (2533, 10,2%), Krāslavas novadā (1096, 5,4%).

 Vēsture 
Poļu priekšteči Latvijā kopš 17. gadsimta ieceļoja no Polijas-Lietuvas kopvalsts un līdz pat 20. gadsimta sākumam pat grūti nosākama konkrētu personu etniskā piederība pie poļiem vai lietuviešiem.
Pēc tautas skaitīšanas datiem 1897. gadā poļi (65 056 cilvēki) veidoja 3,4% no iedzīvotāju kopskaita, apmēram puse no viņiem dzīvoja agrākajā Poļu Livonijas administratīvajā centrā Daugavpilī un Latgales laukos un miestos, pārējie Sēlijas Ilūkstes apriņķī — 11 380, Rīgā — 13 415, Liepājā — 6015). Atbilstoši tā laika uzskaitei, Latvijas poļiem bija augsts muižnieku kārtas īpatsvars (Latgales šļahta), taču vairums no viņiem neieņēma augstu sociālo stāvokli un viņus vienoja piederība katoļu baznīcai.

Industrializācijas dēļ līdz Pirmajam pasaules karam poļu īpatsvars Latvijas lielajās pilsētās vēl vairāk pieauga, taču pēc kara, neatkarīgajā Latvijā, atkal samazinājās. Poļi Latvijas Republikā veidoja apmēram 3% no iedzīvotāju kopskaita, taču viņu pārstāvji aktīvi piedalījās valsts politiskajā (Latvijas Poļu savienības deputāti bija visās pirmskara Saeimās) un sabiedriskajā dzīvē. Darbojās poļu skolas un biedrības. Pēc Otrā pasaules kara Latvijas poļi tika atstāti bez savām izglītības iestādēm un pakļauti straujai pārtautošanai.

Poļu sabiedriski aktīvākā daļa noteikti atbalstīja latviešu tautas cīņu par neatkarības atjaunošanu un ir iekļāvušies valsts un sabiedrības dzīvē, vienlaikus aktīvi piedaloties savas nacionālās dzīves (skolu, biedrību) veidošanā.Poļu un lietuviešu minoritātes nozīme Latvijas vēsturē  Ēriks Jēkabsons, Providus domnīca 08.06.2006.

2026. gadā, kad tika slēgta poļu valodas sekcija LSM+ un likvidēti raidījumi poliski Latvijas Radio 4. kanālā, Latvijā poliski saglabājās tikai Polijas ĀM stundas radioraidījums Polskofalówka Daugavpilī reizi nedēļā, Daugavpils poļu biedrības videoraidījums Akcenty Polskie reizi divās nedēļas un šīs pašas biedrības žurnāls Polak na Łotwie. 

 Ievērojamas personības 
 Konstance Benislavska (1747—1806), dzejniece
 Kazimirs Bujņickis (1788—1878), rakstnieks un kultūras darbinieks
 Vladislavs Soltāns (1870—1943), jurists un politiķis, Polijas Iekšlietu ministrs (1923—1924)
 Konstantīns Rončevskis (1875–1935), arhitekts un mākslinieks
 Ferdinands Antonijs Osendovskis (1878–1945), ceļotājs, rakstnieks, žurnālists 
 Vladislavs Raginis (1908—1939), virsnieks
 Ita Kozakeviča (1955–1990), filoloģe, žurnāliste
 Zbigņevs Stankevičs (dzimis 1955), Romas Katoļu baznīcas Rīgas arhibīskaps

 Demogrāfija 
Poļu skaita izmaiņas Latvijā (1897—2023) pēc tautas skaitīšanu datiem:
 Deklarētā tautība !! 1897!! 1920 !! 1925 !! 1930 !! 1935 !! 1959 !! 1970 !! 1979 !! 1989 !! 2000 !! 20112023 poļi 65 088 52 244 51 143 59 374 48 949 59 774 63 045 62 690 60 416 59 505 44 77239 939

2025. gadā Latvijā poļi bija ceturtā lielākā mazākumtautībaː

 Poļi latvju dainās 
Krišjāņa Barona "Latvju dainās" apkopoti 173 tautasdziesmu varianti ar leksēmu "poļi", bet Latvijas Universitātes Literatūras, folkloras un mākslas institūta Latviešu folkloras fondu materiālos atrodamas 205 poļu (poļaku) tematikas tautasdziesmu varianti, pie kam visvairāk dziesmu nākušas no Latgales (43%) un Kurzemes (26%). Ne viemēr leksēma poļi nozīmē etnisko piederību, bet dažreiz apzīmē Latgales (t. s. poļu Inflantijas) latviešus.Jānis Rozenbergs. Tautas un zemes latviešu tautasdziesmās. Rīga: Zinātne, 2005. — 75 lpp.

Daļa latviešu tautasdziesmu par poļiem radušās kā atmiņas par poļu-krievu kariem vai kā apdziedāšanās dziesmas:
Bijām poļi, bijām krievi,
Bijām lieli naidenieki.
Nu palikām draugi, radi,
Nu māsiņu iedevām.
52857-263Es naīšu pi poļaka,
Lai īt muna muosa,
Poļakam taida runa:
Vys dušiņka muna!
52865-389Kad es būtu zinājus(i)
Poļu vīru arajiņ(u),
Es būt' savus pūra kreklus
Bez apkakles apšuvus(i).
52875-604Vai, poļak, poļaciņ,
Kas tevis nazynuoja?
Latvīsīši olu dzer,
Poļaks bikses tricynuoja.
52877-605Nevienama tas nebija,
Kas tam poļu muižniekam:
Seši bēri kumeliņi,
Izkapātas pakaļiņas.
52892-94Poļaks gāja pa celeņu,
Es poļaku napazynu;
Cyukas saru surgateņš,
Baravikas capurīte.
52896-465Precē mani pieci poļi,
Moļus bogu, es neiešu,
Precēs miežu arājiņš,
Pie tā iešu dziedādama.
10538

 Literatūra 
Arkadiusz Janicki. Kurlandia w latach 1795-1915. Z dziejów guberni i jej polskiej mniejszości. (Kurzeme 1795.-1915. gados. No guberņas un tās poļu minoritātes vēstures.) Gdansk: Wydawnictwo Uniwersytetu Gdanskiego, 2011 — 1027 lappuses

 Skatīt arī 
 Poļi

 Atsauces 

*
Kategorija:Slāvi
Kategorija:Latvijas cilvēki pēc tautības
Kategorija:Latvijas cilvēki