Nobela prēmijas laureāti fizioloģijā vai medicīnā

Nobela prēmijas laureāti fizioloģijā vai medicīnā ir zinātnieki, kas saņēmuši Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā (). Tās ir ikgadējs apbalvojums par atklājumiem fizioloģijā vai medicīnā, kas devuši labumu cilvēcei. Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā ir viena no piecām Alfrēda Nobela dibinātajām Nobela prēmijām (izveidota saskaņā ar Nobela 1895. gadā parakstīto testamentu). Kopš 1901. gada to piešķir Karaliskais Kārļa institūts (no 1977. gada — Karaliskā Kārļa institūta Nobela asambleja). Apbalvošanas ceremonija norisinās Zviedrijas galvaspilsētā Stokholmā katru gadu 10. decembrī (A. Nobela nāves dienā). Apbalvošana notiek Stokholmas koncertzālē. Katram Nobela prēmijas laureātam fizioloģijā vai medicīnā tiek pasniegta zelta medaļa, diploms un naudas balva.

 Daži fakti 
 Pirmo Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā 1901. gada 10. decembrī saņēma vācu fiziologs Emīls fon Bērings.
 Līdz 2021. gadam pasniegtas 112 Nobela prēmijas fizioloģijā vai medicīnā (224 laureātiem). Starp 224 laureātiem, kas saņēmuši Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā, ir 12 sievietes.
 Pirmā sieviete, kas saņēmusi Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā, bija amerikāniete Gērtija Kori (1947. gadā).
 Deviņas reizes prēmija nav pasniegta — galvenokārt Pirmā un Otrā pasaules kara laikā (1915, 1916, 1917, 1918, 1921, 1925, 1940, 1941, 1942). Piecas reizes kritērijiem atbilstošu kandidātu trūkuma dēļ prēmija par attiecīgo gadu tika piešķirta nākamajā gadā (1914, 1922, 1926, 1938, 1943).
 1939. gadā Ādolfs Hitlers aizliedza vācu zinātniekiem saņemt piešķirtās Nobela prēmijas. Starp tiem bija arī Nobela prēmijas laureāts fizioloģijā vai medicīnā Gerhards Domagks. Vēlāk gan viņš saņēma Nobela zelta medaļu un diplomu, bet naudas balvu nesaņēma.

 Laureāti 
 1901—1910 
 GadsLaureātiValstsInformācija par laureāta valsts piederību norādīta saskaņā ar Nobela balvas oficiālo mājas lapu nobelprize.org un var nesakrist ar laureāta dzimto valsti vai pilsonību.Laureātu sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1901 Emīls fon Bērings(1854–1917)  "par viņa darbu seruma terapijā, jo īpaši tā pielietošanā pret difteriju, ar kuru viņš ir pavēris jaunu ceļu medicīnas zinātnes jomā un tādējādi nodevis ārstiem uzvarošu ieroci pret slimībām un nāvi" 100px 1902 Ronalds Ross(1857–1932) (dzimis Britu Indijā) "par savu darbu pie malārijas, ar kuru viņš ir parādījis, kā tas nonāk organismā, un tādējādi ir licis pamatus veiksmīgai šīs slimības izpētei un tās apkarošanas metodēm" 100px  1903 Nīls Finzens(1860–1904) (dzimis Fēru Salās)  "par viņa ieguldījumu slimību, īpaši lupus vulgaris, ārstēšanā ar koncentrētu gaismas starojumu, tādējādi atklājot jaunu ceļu medicīnas zinātnē" 100px 1904 Ivans Pavlovs(1849–1936)  "atzinībā par viņa darbu par gremošanas sistēmas fizioloģiju, ar kura palīdzību ir pārveidotas un paplašinātas zināšanas par šīs jomas svarīgākajiem aspektiem" 100px 1905 Roberts Kohs(1843–1910)  "par viņa pētījumiem un atklājumiem saistībā ar tuberkulozi" 100px 1906 Kamillo Goldži(1843–1926) Itālijas Karaliste"atzinībā par viņu darbu pie nervu sistēmas struktūras" 100px Santjago Ramons i Kahals(1852–1934)   100px 1907 Šarls Luijs Alfonss Laverāns(1845–1922)  "atzinībā par viņa darbu par vienšūņu lomu slimību izraisīšanā" 100px 1908 Iļja Mečņikovs(1845–1916)  "atzinībā par viņu darbu imunitātes jomā" 100px Pauls Ērlihs(1854–1915)  100px 1909 Emīls Kohers(1841–1917)  "par viņa darbu vairogdziedzera fizioloģijā, patoloģijā un ķirurģijā" 100px 1910 Albrehts Kosels(1853–1927)  "atzinībā par viņa ieguldījumu šūnu ķīmijā, veicot pētījumus ar olbaltumvielām, tai skaitā, ar nukleīna vielām" 100px

 1911—1920 
 GadsLaureātiValstsLaureātu sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1911 Alvars Gulstrands(1862–1930)  "par viņa darbu pie acs dioptrikas" 100px 1912 Aleksis Karels(1873–1944)  "par viņa darbu pie asinsvadu sašūšanas ierīcēm un asinsvadu un orgānu transplantācijas" 100px 1913 Šarls Rišē(1850–1935)  "par viņa darbu pie anafilakses" 100px 1914 Roberts Bārāņs(1876–1936)(prēmija piešķirta 1915. gadā) Austroungārija "par viņa darbu pie vestibulārā aparāta fizioloģijas un patoloģijas" 100px 1915 Prēmiju nepiešķīra 1916 Prēmiju nepiešķīra 1917 Prēmiju nepiešķīra 1918 Prēmiju nepiešķīra 1919 Žils Bordē(1870–1961)(prēmija piešķirta 1920. gadā)  "par viņa atklājumiem, kas saistīti ar imunitāti" 100px 1920 Augusts Krogs(1874–1949)  "par kapilārā regulēšanas mehānisma atklāšanu" 100px

 1921—1930 
 GadsLaureātiValstsLaureātu sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1921 Prēmiju nepiešķīra1922 Arčibalds Hills(1886–1977)(prēmija piešķirta 1923. gadā)  "par viņa atklājumu, kas saistīts ar siltuma ražošanu muskuļos" 100px Oto Frics Meijerhofs(1884–1951)(prēmija piešķirta 1923. gadā) Veimāras Republika "par viņa atklāto fiksēto saistību starp skābekļa patēriņu un pienskābes metabolismu muskuļos" 100px1923 Frederiks Bentings(1891–1941) "par insulīna atklāšanu" 100px Džons Džeimss Ričards Makleods(1876–1935) (dzimis Skotijā) 100px 1924 Vilems Einthovens(1860–1927) (dzimis Javā) "par elektrokardiogrammas mehānisma atklāšanu" 100px 1925 Prēmiju nepiešķīra 1926 Johanness Fibigers(1867–1928)(prēmija piešķirta 1927. gadā)  "par Spiroptera karcinomas atklāšanu" 100px 1927 Jūliuss Vāgners-Jauregs(1857–1940)  "par malārijas inokulācijas terapeitiskā efekta atklāšanu progresējošās paralīzes ārstēšanā" 100px 1928 Šarls Nikols(1866–1936)  "par viņa darbu attiecībā uz tīfu" 100px1929 Kristiāns Eikmans(1858–1930)  "par pretaudzēju vitamīna atklāšanu" 100px Frederiks Govlands Hopkinss(1861–1947)  "par augšanu stimulējošu vitamīnu atklāšanu" 100px 1930 Kārlis Landšteiners(1868–1943)  "par cilvēka asinsgrupu atklāšanu" 100px

 1931—1940 
 GadsLaureātiValstsLaureātu sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1931 Oto Heinrihs Varburgs(1883–1970) Veimāras Republika "par elpošanas enzīma rakstura un darbības mehānisma atklāšanu" 100px1932 Čārlzs Skots Šeringtons(1857–1952) "par viņu atklājumiem saistībā ar neironu funkcijām" 100px Edgars Daglass Edriāns(1889–1977)  100px 1933 Tomass Hants Morgans(1866–1945)  "par viņa atklājumiem attiecībā uz hromosomas lomu iedzimtībā" 100px1934 Džordžs Vipls(1878–1976) "par viņu atklājumiem saistībā ar aknu terapiju anēmijas gadījumos" 100px Džordžs Mainots(1885–1950)  100px Viljams P. Mērfijs(1892–1987)  100px 1935 Hanss Špemans(1869–1941) Trešais reihs "par organizējošu efektu atklāšanu embriju attīstībā" 100px1936 Henrijs Deils(1875–1968) "par viņu atklājumiem, kas saistīti ar nervu impulsu ķīmisku pārnešanu" 100px Oto Lēvi(1873–1961) (dzimis Frankfurtē pie Mainas, ) 100px 1937 Alberts Sentģerģi(1893–1986)  "par viņa atklājumiem saistībā ar bioloģiskās sadegšanas procesiem, īpaši atsaucoties uz C vitamīnu un fumārskābes katalīzi" 100px 1938 Kornejs Heimanss(1892–1968)(prēmija piešķirta 1939. gadā)  "par sinusa un aortas mehānismu nozīmes noteikšanu elpošanas regulēšanā" 100px 1939 Gerhards Domagks(1895–1964) Trešais reihs "par prontosila antibakteriālās iedarbības atklāšanu" 100px 1940 Prēmiju nepiešķīra

 1941—1950 
 GadsLaureātiValstsLaureātu sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1941 Prēmiju nepiešķīra 1942 Prēmiju nepiešķīra1943 Henriks Dams(1895–1976)(prēmija piešķirta 1944. gadā)  "par K vitamīna atklāšanu" 100px Edvards Adelberts Doizijs(1893–1986)(prēmija piešķirta 1944. gadā)  "par K vitamīna ķīmiskās struktūras atklāšanu" 100px1944 Džozefs Erlengers(1874–1965)  "par viņu atklājumiem, kas saistīti ar ļoti diferencētām atsevišķu nervu šķiedru funkcijām" 100px Herberts Spensers Gesers  100px 1945 Aleksandrs Flemings(1881–1955) (dzimis Skotijā) "par penicilīna un tā ārstnieciskās iedarbības atklāšanu pie dažādām infekcijas slimībās" 100px Ernsts Boriss Čeins(1906–1979) {dzimis Berlīnē, ) 100px Hauards Valters Florijs(1898–1968)  100px  1946 Hermanis Džozefs Mallers(1890–1967)  "par atklājumu attiecībā uz mutāciju rašanos, izmantojot rentgena apstarošanu" 100px 1947 Karls Ferdinands Korī(1896–1984) (dzimis Prāgā, Austroungārijā) "par glikogēna katalītiskās pārveides procesa atklāšanu" 100px Gērtija Kori(1896–1957) (dzimusi Prāgā, Austroungārijā) 100px Bernardo Usajs(1887–1971)  "par hipofīzes priekšējās daivas hormona lomas atklāšanu cukura metabolismā" 100px 1948 Pauls Hermans Millers(1899–1965)  "par viņa atklāto DDT augsto efektivitāti, lietojot to kā kontakta indi pret vairākiem posmkājiem" 100px 1949 Valters Hess(1881–1973)  "par vidussmadzeņu funkcionālās organizācijas kā iekšējo orgānu darbības koordinatora atklāšanu" 100px Antoniu Egašs Munišs(1874–1955)  "par leikotomijas (lobotomijas) terapeitisko iespēju atklāšanu noteiktu psihiatrisko saslimšanu gadījumos" 100px1950 Filips Šovalters Henčs(1896–1965) "par viņu atklājumiem, kas saistīti ar virsnieru garozas hormoniem, to struktūru un bioloģisko iedarbību" 100px Edvards Kelvins Kendals(1886–1972)  100px Tadeušs Reihšteins(1897–1996) (dzimis Vloclavekā, Polijas Karalistē} 100px

 1951—1960 
 GadsLaureātiValstsLaureātu sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1951 Makss Teilers(1899–1972) (dzimis Pretorijā, ) "par viņa atklājumiem saistībā ar dzelteno drudzi un tā apkarošanu" 100px 1952 Zeļmans Vaksmans(1888–1973) (dzimis Krievijas Impērijā, tagadējā) "par streptomicīna, pirmās antibiotikas, kas ir efektīva pret tuberkulozi, atklāšanu" 100px1953 Hanss Ādolfs Krebss(1900–1981) (dzimis Hildesheimā, ) "par citronskābes cikla atklāšanu" 100px Fricis Alberts Lipmanis(1899–1986) (dzimis Kēnigsbergā, ) "par viņa atklāto kofermentu A un tā nozīmi metabolisma starpposmā" 100px1954 Džons Franklins Enderss(1897–1985)  "par atklājumu saistībā ar poliomielīta vīrusu spēju augt dažādu veidu audu kultūrās" 100px Frederiks Čepmens Robinss(1916–2003)  100px Tomass Hakls Velers(1915–2008)   1955 Hugo Teorels(1903–1982)   "par viņa atklājumiem par oksidācijas enzīmu raksturu un darbības veidu" 100px1956 Andrē Frederiks Kurnāns(1895–1988) (dzimis Parīzē, )"par viņu atklājumiem saistībā ar sirds kateterizāciju un asinsrites patoloģiskām izmaiņām" 100px Verners Forsmanis(1904–1979)  100px Dikinsons Ričardss(1895–1973)  100px 1957 Daniels Bovē(1907–1992) (dzimis Neišatelā, ) "par viņa atklājumiem saistībā ar sintētiskiem savienojumiem, kas kavē noteiktu ķermeņa vielu darbību, un jo īpaši to iedarbību uz asinsvadu sistēmu un skeleta muskuļiem" 100px1958 Džordžs Bīdls(1903–1989) "par atklājumu, ka gēni darbojas, regulējot noteiktus ķīmiskos notikumus"  Edvards Teitems(1909–1975)  100px Džošuā Lederbergs(1925–2008)  "par viņa atklājumiem saistībā ar ģenētisko rekombināciju un baktēriju ģenētiskā materiāla organizāciju" 100px1959 Artūrs Kornbergs(1918–2007) "par ribonukleīnskābes un dezoksiribonukleīnskābes bioloģiskās sintēzes mehānismu atklāšanu" 100px Severo Očoa(1905–1993) (dzimis ) 1960 Frenks Bērnets(1899–1985) "par iegūtās imunoloģiskās tolerances atklāšanu" 100px Pīters Medavars(1915–1987) (dzimis ) 100px

 1961—1970 
 GadsLaureātiValstsLaureātu sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1961 Ģerģs Bēkēši(1899–1972) (dzimis Budapeštā, Austroungārijā) "par viņa atklātajiem fiziskās stimulācijas mehānismiem iekšējā ausī" 100px1962 Frānsiss Kriks(1916–2004) "par viņu atklājumiem saistībā ar nukleīnskābju molekulāro struktūru un tās nozīmi informācijas nodošanā dzīvā materiālā" 100px Džeimss Votsons(dzimis 1928. gadā)  100px Moriss Vilkinss(1916–2004)  100px1963 Džons Eklss(1903–1997) "par viņu atklājumiem saistībā ar jonu mehānismiem, kas saistīti ar ierosmi un kavēšanu nervu šūnu membrānas perifērās un centrālās daļās" 100px Alans Hodžkins(1914–1998)  100px Endrū Hakslijs(1917–2012)  100px 1964 Konrāds Blohs(1912–2000) (dzimis Nisā, ) "par viņu atklājumiem saistībā ar holesterīna un taukskābju metabolisma mehānismu un regulēšanu" 100px Feodors Līnens(1911–1979)  100px 1965 Fransuā Žakobs(1920–2013) "par viņu atklājumiem saistībā ar enzīmu ģenētisko kontroli un vīrusu sintēzi" 100px Andrē Ļvovs(1902–1994)  100px Žaks Mono(1910–1976)  100px 1966 Peitons Rauss(1879–1970)  "par audzēju ierosinošu vīrusu atklāšanu"  Čārlzs Brentons Haginss(1901–1997)  "par viņa atklājumiem saistībā ar prostatas vēža hormonālo ārstēšanu" 1967 Ragnārs Granīts(1900–1991) (dzimis )"par viņu atklājumiem saistībā ar primārajiem fizioloģiskajiem un ķīmiskajiem redzes procesiem acīs" 100px Holdens Kefers Hārtlains(1903–1983)  100px Džordžs Volds(1906–1997)  100px 1968 Roberts Holijs(1922–1993) "par viņu atklājumiem saistībā ar ģenētisko kodu un tā lomu olbaltumvielu sintēzē" 100px Hars Gobings Korana(1922–2011) (dzimis ) 100px Maršals Vorens Nirenbers(1927–2010)  100px1969 Makss Delbruks(1906–1981) (dzimis Berlīnē, )"par viņu atklājumiem saistībā ar vīrusu replikācijas mehānismu un ģenētisko struktūru" 100px Alfrēds Heršijs(1908–1997)  100px Salvadors Lurija(1912–1991) (dzimis Turīnā, ) 100px1970 Džuliuss Akselrods(1912–2004) "par viņu atklājumiem saistībā ar humorālajiem raidītājiem nervu galos un to glabāšanas, atbrīvošanas un inaktivācijas mehānismu" 100px Ulfs von Eilers(1905–1983)  100px Bernards Kacs(1911–2003) {dzimis Lepcigā, ) 100px

 1971—1980 
 GadsLaureātiValstsLaureātu sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1971 Ērls Saterlends1915–1974)  "par viņa atklājumiem saistībā ar hormonu darbības mehānismiem" 100px1972 Džeralds Edelmens(1929–2014) "par viņu atklājumiem attiecībā uz antivielu ķīmisko struktūru" 100px Rodnijs Roberts Porters(1917–1985)  100px1973 Karls fon Frišs(1886–1982) (dzimis Vīnē, Austroungārijā)"par viņu atklājumiem, kas saistīti ar individuālās un sociālās uzvedības modeļu organizēšanu un izcelšanu" 100px Konrāds Lorencs(1903–1989)  100px Nikolass Tinbergens(1907–1988) (dzimis Hāgā, ) 100px1974 Albērs Klods(1899–1983) "par viņu atklājumiem attiecībā uz šūnas strukturālo un funkcionālo organizāciju" 100px Kristiāns de Divs(1917–2013)  100px Džordžs Palāde(1912–2008) (dzimis Jaši, ) 100px1975 Deivids Baltimors(1938—2025) "par viņu atklājumiem saistībā ar mijiedarbību starp audzēja vīrusiem un šūnas ģenētisko materiālu" 100px Renāto Dulbeko(1914–2012) (dzimis Katandzāro, ) 100px Hauards Mārtins Temins(1934–1994)  100px1976 Baruhs Blumbergs(1925–2011) "par viņu atklājumiem saistībā ar jauniem infekcijas slimību rašanās un izplatīšanas mehānismiem" 100px Karltons Gajdušeks(1923–2008)  100px1977 Rožērs Gijmēns(1924–2024) (dzimis Dižonā, )"par viņu atklājumiem saistībā ar peptīdu hormonu ražošanu smadzenēs" 100px Endrū Šallijs(1926—2024) (dzimis Viļņā, ) 100px Rozalīna Jalova(1921–2011)  "par peptīdu hormonu radioimūnās analīzes izstrādi" 100px1978 Verners Arbērs(dzimis 1929. gadā) "par restrikcijas enzīmu atklāšanu un to piemērošanu molekulārajā ģenētikā" 100px Daniels Natans(1928–1999)  100px Hamiltons Smits(dzimis 1931. gadā)  100px1979 Alans Kormaks(1924–1998) (dzimis Johannesburgā, Dienvidāfrikas Savienībā)"par datortomogrāfijas izstrādi" 100px Godfrijs Haunsfīlds(1919–2004)  100px1980 Baruhs Benaserafs(1920–2011) (dzimis Karakasā, )"par viņu atklājumiem attiecībā uz ģenētiski noteiktām struktūrām uz šūnu virsmām, kas regulē imunoloģiskās reakcijas" 100px Žans Dosē(1916–2009)  100px Džordžs Snells(1903–1996)  

 1981—1990 
 GadsLaureātiValstsLaureātu sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls1981 Rodžers Sperijs(1913–1994) "par viņa atklājumiem saistībā ar smadzeņu pusložu funkcionālo specializāciju"100pxDeivids Hjūbels(1926–2013) (dzimis )"par viņu atklājumiem saistībā ar informācijas apstrādi vizuālajā sistēmā" 100px Torstens Vīzels(dzimis 1924. gadā)  100px1982 Sūne Bergstrēms(1916–2004) "par viņu atklājumiem attiecībā uz prostaglandīniem un ar tiem saistītajām bioloģiski aktīvajām vielām" 100px Bengts Samuelsons(1934–2024)  100px Džons Veins(1927–2004)  100px 1983 Barbara Maklintoka(1902–1992)  "par mobilo ģenētisko elementu atklāšanu" 100px1984 Nīls Jērne(1911–1994) "par teorijām par imūnsistēmas attīstības un kontroles specifiku un principa atklāšanu monoklonālo antivielu ražošanā" 100px Žoržs Kēlers(1946–1995)  100px Cēzars Milšteins(1927–2002)  / (dzimis ) 100px1985 Maikls Stjuarts Brauns(dzimis 1941. gadā) "par viņu atklājumiem saistībā ar holesterīna metabolisma regulēšanu" 100px Džozefs Goldstains(dzimis 1940. gadā)  100px1986 Stenlijs Koens(1922–2020) "par augšanas faktoru atklājumiem" 100px Rita Levi-Montalčīni(1909–2012)  / (dzimis Turīnā, ) 100px 1987 Susumu Tonegava(dzimis 1939. gadā)  "par ģenētiskā principa atklāšanu antivielu daudzveidības ģenerēšanai" 100px1988 Džeimss Bleks(1924–2010) "par viņu atklājumiem saistībā ar svarīgiem zāļu terapijas principiem" 100px Ģertrūde Elaiona(1918–1999)  100px Džordžs Hičingss(1905–1998)  100px1989 Džons Maikls Bišops(dzimis 1936. gadā) "par retrovīrusu onkogēnu šūnu izcelsmes atklāšanu" 100px Harolds Varmuss(dzimis 1939. gadā)  100px1990 Džozefs Marijs(1919–2012) "par viņu atklājumiem saistībā ar orgānu un šūnu transplantāciju cilvēku slimību ārstēšanā"  Edvards Donals Tomass(1920–2012)  100px

 1991—2000 
 GadsLaureātiValstsLaureātu sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls1991 Ervīns Nēers(dzimis 1944. gadā) "par viņu atklājumiem attiecībā uz atsevišķu jonu kanālu darbību šūnās"100pxBerts Zakmanis(dzimis 1942. gadā)100px 1992 Edmonds Fišers(1920—2021)  / (dzimis Šanhajā, Ķīnas Republikā)"par viņu atklājumiem attiecībā uz atgriezenisko olbaltumvielu fosforilēšanu kā bioloģiski regulējošu mehānismu"100pxEdvīns Krebss(1918–2009)1993 Ričards Robertss(dzimis 1943. gadā)"par viņu pārtraukto gēnu atklājumiem"100pxFilips Šarps(dzimis 1944. gadā)100px 1994 Alfrēds Gilmens(1941–2015)"par G-olbaltumvielu atklāšanu un šo olbaltumvielu lomu signālu pārvadē šūnās"100pxMartins Rodbells(1925–1998)100px1995 Edvards Lūiss(1918–2004)"par viņu atklājumiem saistībā ar agrīnas embrionālās attīstības ģenētisko kontroli"100pxKristiāna Nīsleine-Volharde(dzimusi 1942. gadā)100pxĒriks Višovs(dzimis 1947. gadā)100px 1996 Pīters Dohertijs(dzimis 1940. gadā)"par viņu atklājumiem saistībā ar šūnu imūnās aizsardzības specifiku"100pxRolfs Cinkernagels(dzimis 1944. gadā)100px 1997 Stenlijs Fruziners(dzimis 1942. gadā)"par prionu atklāšanu — jauns infekcijas bioloģiskais princips"100px1998 Roberts Fērčgots1916–2009)"par viņu atklājumiem attiecībā uz slāpekļa oksīdu kā signālmolekulu sirds un asinsvadu sistēmā"100pxLuīss Ignaro(dzimis 1941. gadā)100pxFerids Murads(dzimis 1936. gadā)100px 1999 Ginters Blobels(1936–2018)(dzimis Silēzijā)"par atklājumu, ka olbaltumvielām ir raksturīgi signāli, kas nosaka to transportēšanu un lokalizāciju šūnā"100px 2000 Arvīds Karlsons(1923–2018)"par viņu atklājumiem saistībā ar signāla pārvadi nervu sistēmā"100pxPols Grīngards1925–2019)100pxĒriks Kendels(dzimis 1929. gadā)(dzimis Vīnē, )100px

 2001—2010 
 GadsLaureātiValstsLaureātu sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls2001 Līlends Hārtvels(dzimis 1939. gadā)"par viņu atklātajiem galvenajiem šūnu cikla regulatoriem"Tims Hants(dzimis 1943. gadā)100pxPols Nērss(dzimis 1949. gadā)100px 2002 Sidnijs Breners(1927–2019)(dzimis Dienvidāfrikas Savienībā) "par viņu atklājumiem saistībā ar "orgānu attīstības ģenētisko regulēšanu un ieprogrammēto šūnu nāvi""100pxHauards Roberts Horvics(dzimis 1947. gadā)Džons Salstons(1942–2018)100px 2003 Pols Loterbērs(1929–2007) "par viņu atklājumiem saistībā ar magnētiskās rezonanses attēlveidošanu" 100pxPīters Mensfīlds(1933–2017)100px 2004 Ričards Aksels(dzimis 1946. gadā) "par viņu atklājumiem saistībā ar smaržas receptoriem un ožas sistēmas organizēšanu"100pxLinda Baka(dzimusi 1947. gadā)100px  2005 Berijs Māršals(dzimis 1951. gadā) "par helikobaktērijas atklāšanu un tās lomu gastrīta un peptiskās čūlas slimībās"100pxRobins Vorens(dzimis 1937. gadā)100px  2006 Endrū Fairs(dzimis 1959. gadā) "par RNS interferences atklāšanu - gēnu nomierināšanu ar dubultpavedienu RNS"100pxKreigs Mello(dzimis 1960. gadā)100px  2007 Mario Kapeči(dzimis 1937. gadā)(dzimis Itālijas Karalistē) "par viņu atklātajiem principiem īpašu gēnu modifikāciju ieviešanai pelēs, izmantojot embrionālās cilmes šūnas"100pxMārtins Evanss(dzimis 1941. gadā) 100pxOlivers Smitiss(1925–2017)(dzimis )100px  2008 Haralds cur Hauzens(1936—2023)  "par cilvēka papilomas vīrusu atklāšanu, kas izraisa dzemdes kakla vēzi"100pxFransuāza Barē-Sinūsi(dzimusi 1947. gadā)  "par cilvēka imūndeficīta vīrusa atklāšanu"100pxLiks Montaņjē(1932—2022) 100px  2009 Elizabete Blekbērna(dzimusi 1948. gadā) (dzimusi Hobārtā, Tasmanijā, ) "par atklājumu, kā hromosomas aizsargā telomēri un enzīms telomerāze"100pxKarola Greidere(dzimusi 1961. gadā) 100pxDžeks Šostaks(dzimis 1952. gadā) (dzimis Londonā, )100px 2010 Roberts Edvardss(1925–2013)"par in vitro apaugļošanas attīstīšanu"100px

 2011—2020 
 GadsLaureātiValstsLaureātu sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls2011 Brūss Boitlers(dzimis 1957. gadā)"par atklājumiem saistībā ar iedzimtās imunitātes aktivizēšanu"100pxŽils Hofmans(dzimis 1941. gadā){dzimis Ehternahā, )100pxRalfs Steinmans(1943–2011)prēmija piešķirta pēc nāves"par dendritisko šūnu atklāšanu un to lomu iegūtajā imunitātē"100px 2012 Džons Gērdons(dzimis 1933. gadā)"par atklājumu, ka nobriedušas šūnas var pārprogrammēt, lai tās kļūtu par pluripotentām"100pxŠinja Jamanaka(dzimis 1962. gadā)100px 2013 Džeimss Rotmens(dzimis 1950. gadā)"par mehānismu atklāšanu, kas regulē vezikulu transportu, kas ir galvenā transporta sistēma mūsu šūnās"100pxRendijs Šekmens(dzimis 1948. gadā)100pxTomass Zēdhofs(dzimis 1955. gadā) / 100px 2014 Džons O'Kīfe(dzimis 1939. gadā) / "par šūnu atklāšanu, kas veido pozicionēšanas sistēmu smadzenēs"100pxMeja Brita Mozera(dzimis 1963. gadā)100pxEdvards Mozers(dzimis 1962. gadā)100px2015 Viljams Kempbels(dzimis 1930. gadā)(dzimis )"par atklājumiem saistībā ar jaunu terapiju pret infekcijām, ko izraisa nematodes parazīti"100pxSatoši Omura(dzimis 1935. gadā)100pxTu Joujou(dzimusi 1930. gadā)"par atklājumiem saistībā ar jaunu terapiju pret malāriju"100px 2016 Jošinori Osumi(dzimis 1945. gadā)"par autofāgijas mehānismu atklājumiem"100px2017Džefrijs Hols(dzimis 1945. gadā)"par molekulāro mehānismu atklājumiem, kas kontrolē diennakts ritmu"100pxMaikls Rosbašs(dzimis 1944. gadā)100pxMaikls Jangs(dzimis 1949. gadā)100px2018Tasuku Hondzjo(dzimis 1942. gadā)"par vēža terapijas atklāšanu, nomācot negatīvo imūno regulāciju"100pxDžeimss Elisons(dzimis 1948. gadā)100px2019Viljams Kaelins(dzimis 1957. gadā)"par atklājumiem, kā šūnas sajūt un pielāgojas skābekļa pieejamībai"100pxGregs Semenzs(dzimis 1956. gadā)100pxPīters Retklifs(dzimis 1954. gadā)100px2020Hārvijs Alters(dzimis 1935. gadā)"par C hepatīta vīrusa atklāšanu"100pxMaikls Hotons(dzimis 1949. gadā)100pxČārlzs Raiss(dzimis 1952. gadā)100px

 2021—pašlaik 
 GadsLaureātiValstsLaureātu sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls2021Deivids Džuliuss(dzimis 1955. gadā)"par temperatūras un pieskāriena receptoru atklāšanu"100pxArdems Pataputians(dzimis 1967. gadā)(dzimis Beirūtā, )100px 2022 Svante Pēbo(dzimis 1955. gadā)"par atklājumiem izzudušo hominīnu genoma un cilvēka evolūcijas pētījumos"100px2023Katalīna Kariko(dzimusi 1955. gadā)"par atklājumiem, kas ļāva izstrādāt efektīvu mRNS vakcīnu pret koronavīrusu COVID-19"100pxDrū Veismans(dzimis 1959. gadā)100px2024Viktors Ambross(dzimis 1953. gadā)"par mikroRNS atklāšanu un tās nozīmes izpēti gēnu posttranskripcijas regulācijā"100pxGērijs Ruvkuns(dzimis 1952. gadā)100px2025Mērija Brankova(dzimis 1961. gadā)"par pētījumiem perifērās imūnās tolerances jomā"Nobela prēmija medicīnā piešķirta par imūnsistēmas pētījumiem lsm.lv 2025. gada 6. oktobrīFrederiks Ramsdels(dzimis 1960. gadā) Šimons Sakaguči(dzimis 1951. gadā)100px

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā