Fon Belovi

Fon Belovi () ir sena Meklenburgas dižciltīgo dzimta, kas 18. gadsimtā ieceļojusi arī Latvijā un ierakstīta Vidzemes bruņniecības matrikulā.
Ir arī vairākas krievu muižnieku Belovu dzimtas, kuru pirmsākumi meklējami Krievijas cara Mihaila Fjodoroviča valdīšanas laikā 17. gadsimtā.

 Vēsture 
Pirmais zināmais vācu Belovu dzimtas pārstāvis Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2,3,: Estland, Bd. 3, Görlitz, 1930 bija 1217. gadā pieminētais obodrītu dižciltīgais Nikolajs no Belovas () Raceburgas novadā (tagad Bälau ciems Breitenfeldes draudzē Šlēsvigas-Holšteinas zemē). 
1249. gadā brāļi Ivans un Nikolajs no Belovas bija Parhimas-Rihenbergas kņaza Pribislava (Pribislaw I.) vasaļi. Savukārt Vluolds no Belovas (Wluoldus de Belowe) 1296. gadā minēts kā Pomerānijas hercoga Bogislava IV (Bogislaw IV.) vasalis. Zināms, ka 1296. gadā dzimtai piederēja zemes īpašumi Goldbergas apkārtnē.

Pomerānijas atzara pārstāvis majors Andreass fon Belovs (Andreas von Below, 1722–1800) pārgāja Krievijas Impērijas dienestā un ieguva savā īpašumā vairākas Vidzemes guberņas muižas. Viņa dēls Andreass fon Belovs (1763–1820) bija Vidzemes landmaršals (1809–1812).  1797. gadā viņa dzimtu imatrikulēja Vidzemes bruņniecības sastāvā. Viņa dēls Kārlis Frīdrihs fon Belovs (1794-1867) piedalījās Napoleona karos krievu pusē un 1824. gadā tika uzņemts Igaunijas bruņniecības matrikulā, bija Igaunijas guberņas vicegubernators (1841-1852).  
19. gadsimtā Belovu dzimtai piederēja vairākas muižas Greifsvaldes un Anklamas apkārtnē.
 Slaveni fon Belovi 
 Andreass fon Belovs (1763–1820), Vidzemes landmaršals (1809–1812)
 Kārlis Frīdrihs fon Belovs (1794–1867), Igaunijas vicegubernators (1841-1852)
 Augusts Antons fon Belovs (1808–1896), Prūsijas armijas ģenerālleitnants
 Fricis fon Belovs (1853–1918), Prūsijas armijas ģenerālis
 Eduards fon Belovs (1856–1942), Vācijas armijas ģenerālis
 Ernsts fon Belovs (1863–1955), Vācijas armijas ģenerālis
 Nikolajs fon Belovs (1907–1983), Vācijas Luftvaffes pulkvedis, Hitlera adjutants

 Literatūra 
 Below, Andreas v. In: BBLd – Baltisches Biographisches Lexikon digital. Göttingen 2012
 Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil 2, 3: Estland, Görlitz 1930, S. 354–355 (Digitalisat)
 Oskar Pusch. Von Below, Ein deutsches Geschlecht aus dem Ostseeraum. Forschungsstelle Ostmitteleuropa an der Universität Dortmund, Reihe Nr. 27, Dortmund 1974, Tfl. XXXXIII

 Atsauces 

Kategorija:Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas
Kategorija:Vidzemes bruņniecības dzimtas