Adateņu sēnes

Adateņu sēnes ir sēņu grupa, kuru augļķermeņu himenofors sastāv no adatiņām. Pavisam ir aprakstīts ap tūkstoti šādu sugu, daļa no tām ir mikorizas cepurīšu sēnes, bet vairums - uz kokiem augošas piepes. Daļa šādu sēņu ir klājeniskas, recekļainas vai, kā koraļļu dižadatene, koraļļveidīgas.A.Piterāns, E.Vimba, “Zemāko augu sistemātikas praktikums”, Zvaigzne, 1987., 144. lpp.A.Balodis, “Rokasgrāmata sēņotājiem”, Liesma, 1974., 107. lpp. Agrāk himenofora veids bija noteicošais sēņu sistemātikā, kurā atsevišķi iedalīja adateņu (Hydnum), stobriņu un lapiņu sēnes,Index Fungorum“Latvijas Padomju Enciklopēdija”, 1. sējums, 1981., 41. lpp. tomēr mūsdienās šis dalījums tiek uzskatīts par novecojušu un sēnes ar adatiņām tiek iekļautas vienās rindās ar citām, un no adateņu sēnēm sistemātikā atlikusi tikai gaileņu rindā iekļautā adateņu dzimta ar tās tipisko sugu dzelteno kliņģereni jeb jomaino adateni. Reizēm ir grūti izšķirt, vai dažu piepju sēņu neregulārais himenofors ir līdzīgāks stobriņiem vai adatiņām, un tādas sugas kā Irpex lacteus var tikt aprakstītas abos veidos. Mikoloģijā pēc molekulārās ģenētikas pētījumiem pēdējos 20 gados tiek uzskatīts, ka adatiņas vairākām sēņu dzimtām atlases ceļā izveidojušās neatkarīgi cita no citas. Vienlaikus ne tikai sadzīvē, bet pat mikologu sastādītajos sēņu noteicējos joprojām sēnes tiek sakārtotas pēc himenofora veida, jo dalījums pēc tā ir uzskatāmāks par zinātnisko.T.Lesoe, “Sēnes”, Zvaigzne ABC, 1998., 234. lpp. . Pazīstamākās dzimtas, kurās iekļautas adateņu sēnes. ir adatenes, ausenītes, bankeras, pie kurām pieder vēršmēleņu ģints un populārākā no adateņu sēnēm parastā vēršmēlene jeb medene, un dižadatenes.H.Doerfelt, H.Goerner, "Die Welt der Pilze", Urania-Verlag, Leipzig/Jena/Berlin, 1989, .

 Izmantošana pārtikā 

Vairums adateņu sēņu sugu pieder pie piepju sēnēm, kuras parasti nav ēdamas to cietības dēļ. No cepurīšu sēnēm sēņotāji labāk pazīst trīs lielākās no tām - labās ēdamās sēnes dzelteno kliņģereni un parasto vēršmēleni, kā arī rūgto vēršmēleni, kuru uzskata par neēdamu rūgtuma dēļ. Par pārējām nezināšanas dēļ klīst visādas baumas, tā, pirms dažiem gadiem brūnzobes kādā Latvijas portālā bez pamata tika nosauktas par indīgākajām sēnēm pasaulē.

 Ārējās saites 

 Sēnes.lv: Sēnes ar adatiņām

 Skatīt arī 

 Sēņošana
 Sēnes kulinārijā
 Sēņu sistemātika

 Atsauces 

 Attēlu galerija 

Kategorija:Sēnes
Kategorija:Sēņu sistemātika
Kategorija:Adateņu sēnes
Kategorija:Sēņu morfoloģija