Krievijas Impērijas armija

Krievijas Impērijas armija (), Krievijas Impērijas sauszemes bruņotie spēki no 1721. līdz 1917. gadam.

 Priekšvēsture 
Jau 1632. gadā Krievijas cars Mihails Fjodorovičs izdeva rīkojumu par jaunā stila pulku veidošanu, ko veido jau pēc Eiropas parauga. 1680. gadu beigās Krievijas caristes armijā, neskaitot paramilitārās kazaku vienības, dienēja ap 180 000 kareivju. Pēc 1698. gada Strēļu dumpja cars Pēteris I sāka veidot jaunu armiju, kurā par virsniekiem aicināja eiropiešus. Jaunās armijas veidošana notika Lielā Ziemeļu kara laikā, Pēterim I nepārtraukti veicot izmaiņas armijā, lai uzlabotu tās kaujasspējas. 1716. gadā viņš noteica armijas struktūru, kuru veidoja kājnieki, jātnieki un artilērija.

 Attīstība 
Pēc Nīštates miera līguma noslēgšanas un Krievijas Impērijas nodibināšanas 1722. gadā krievu armijā ieviesa jaunu rangu sistēmu. Katrīnas II valdīšanas laikā 1762. gadā muižniekus atbrīvoja no obligātā 25 gadus ilgā karadienesta, 1763. gadā izveidoja Ģenerālštābu. 1793. gadā mūža dienestu armijā nomainīja uz 25 gadu dienestu. Aleksandra I laikā 1802. gadā nodibināja Kara ministriju un 1806. gadā ieviesa divīziju sistēmu.

Nikolaja I laikā 1827. gadā armijā sāka iesaukt ebrejus, taču viņiem liedza kļūt par virsniekiem. 1832. gadā nodibināja Ģenerālštāba kara akadēmiju. 1834. gadā dienesta ilgumu samazināja līdz 20 gadiem. 1853. gadā Krievijas ķeizarisko armiju veidoja regulārā armija ar 28 000 virsnieku un 911 000 kareivju; un neregulārā armija ar 3500 virsniekiem un 250 000 kareivju.

Sakāve Krimas karā aizsāka modernizācijas posmu armijā. 1864. gadā Krievijas Impēriju sadalīja 15 kara apgabalos. 1874. gadā pieņēma Obligātā karadienesta likumu, ar kuru armijā varēja iesaukt vīriešus pēc 21 gada vecuma. Dienests armijā bija 6 gadi, kam sekoja 9 gadi rezervē. Armijā nebija jādien musulmaņiem un budistiem, kas par to maksāja papildus nodokli, taču šo ticību pārstāvji varēja pieteikties armijā brīvprātīgi. Dienestam reāli bija pakļauti 30% vīriešu. Somijas lielhercogistes iedzīvotāji dienēja tikai Somijas teritorijā.

20. gadsimta sākumā Krievijas Impērija bija sadalīta 12 kara apgabalos. Dienestam pakļāva vīriešus no 21 līdz 43 gadiem. Dienesta ilgums kājniekos un artilērijā bija 3 gadi, citur 4 gadi. Pēc tam 7 gadus ilga pirmās kārtas rezerve, kam sekoja 8 gadi otrās kārtas rezervē. 1901. gadā armijā sāka ieviest Maksima ložmetējus. 1902. gadā sāka izmantot automašīnas. Neveiksmīgais Krievu-japāņu karš parādīja problēmas armijā. 1905. gadā Somijā izbeidza iesaukšanu armijā, bet Somijas iedzīvotāji par to maksāja papildus nodokli. 1910. gadā Krievijas Impērijas Eiropas daļā ieviesa teritoriālā dienesta principu, rekrūšiem ļaujot dienēt savos dzimtajos reģionos. 1913. gadā izstrādāja un pieņēma Lielo programmu armijas modernizācijai, kas bija jāpabeidz 1917. gadā.

Sākoties Pirmajam pasaules karam, Krievijas armijā bija 1 miljons 423 000 kareivju un 40 000 virsnieku. Pēc vispārējās mobilizācijas armijas lielums pieauga līdz 5 miljoniem 338 000 kareivju.

 Kara apgabali 
Izveides gadsNosaukumsŠtābsNozīmePiezīmes1862.Varšavas KAVaršavaPierobežasKijivas KAKijivaViļņas KAViļņaOdesas KAOdesa1864.Pēterburgas KAPēterburgaAizmuguresMaskavas KAMaskavaSomijas KAHelsinkiRīgas KARīga1870. gadā sadalīts starp Pēterburgas un Viļņas KAHarkivas KAHarkiva1888. gadā sadalīts starp Kijivas un Maskavas KAKazaņas KAKazaņa1865Kaukāza KATbilisiĀzijasOrenburgas KAOrenburgaRietumsibīrijas KAOmska1884. gadā tos apvienoja, izveidojot Omskas KAAustrumsibīrijas KAIrkutska1867.Turkestānas KATaškenta1870.Donas karaspēka apgabalsNovočerkaska1884.Pieamūras KAHabarovskaAtdalīts no Austrumsibīrijas KA1914.Daugavpils KADaugavpilsIzveidots no Varšavas KA un Viļņas KA daļām1914.Minskas KAMinskaIzveidots no Varšavas un Viļņas KA daļām

 Etniskās un reliģiskās minoritātes 
No 1915. līdz 1917. gadam latviešu strēlnieki karoja Krievijas Impērijas armijā pret ķeizariskās Vācijas armiju. Šo militāro formējumu veidoja brīvprātīgie, bet no 1916. gada ar iesaukšanu Latvijas iedzīvotāju vidū. Tos izmantoja kā elites spēkus impērijas un sarkanajā armijās.
 Krievijas Impērijas kari 
 Eiropā 
 Lielais Ziemeļu karš,
 Polijas mantojuma karš
 Karš par Austrijas mantojumu,
 Krievu—zviedru kari,
 Septiņgadu karš,
 Napoleona kari,
 Novembra sacelšanās,
 Krimas karš,
 Janvāra sacelšanās,
 Pirmais pasaules karš.

 Āzijā 
 Krievu—turku kari,
 Krievu—persiešu kari,
 Kaukāza karš,
 Krievijas Turkestānas iekarošana,
 Kaukāza operācija.

 Tālajos Austrumos 
 Krievu—čukču karš,
 Krievijas invāzija Mandžūrijā,
 Bokseru sacelšanās,
 Krievijas—Japānas karš.

 Dienesta pakāpes un zīmotnes 1917. gadā 

+ Dažādas materiāla krāsas plecu uzpleču zīmotnes apzīmē dažādus pulkus. Šajā gadījumā 1. Ņevas kājnieku pulks. Kājnieki  Artilērija Kavalērija  Kazaku vienības  Plecu siksna, epoletes
  Ierindnieki (karavīri)
 Ierindnieks (Ierindnieks)LielgabalnieksIerindnieks, Huzāri, Dragūni,Ulāni, KirasieriKazaki 150pxYefeytor (Jefreitors)Prikasny 150px
  Unter-ofitsery (Apakšvirsnieki)
 Mladshy unter-ofitser(Jaunākais Kaprālis)Mladshy feyerverker(Jaunākais Faierverkers)Mladshy unter-ofitserMladshy uryadnik(Jaunākais kazaku kaprālis) 150pxStarshy unter-ofitser(Vecākais kaprālis)Starshy feyerverker(Vecākais faierverkers)Starshy unter-ofitserStarshy uryadnik(Vecākais kazaku kaprālis) 150pxFeldfebel (Seržants)Vakhmistr (Vahtmistrs) 150pxPodpraporshchik(Jaunākais Praporščiks)Podkhorunzhy(Jaunākais kazaku Praporščiks) 150pxZauryad-praporshchik (Deputy Praporshchik) —  150px
  Ober-ofitsery (Augstākie virsnieki, vecāko virsnieku korpuss)
 Praporshchik(tikai kara laikā) — 150pxPodporuchik (Jaunākais leitnants)Kornet (Kornets)Khorunzhy (Horunžijs) 150pxPoruchik (Leitnants)Sotnik (Kazaku leitnants) 150pxShtabs-kapitan (Štābkapteinis)Shtabs-rotmistr (Štāba rotmistrs)Podyesaul (Jaunākais Jesauls) 150pxKapitan (kapteinis) (pēc 1884. gada tā tika paaugstināta līdz VIII līmenim un kļuva par štāba virsnieka pakāpi)Rotmistr (Rotmistrs)(pēc 1884. gada tā tika paaugstināta līdz VIII līmenim un kļuva par štāba virsnieka pakāpi)Ysaul(pēc 1884. gada tā tika paaugstināta līdz VIII līmenim un kļuva par štāba virsnieka pakāpi) 150px
  Štāba virsnieki (Štāba virsnieku dienesta pakāpes)
 Mayor (Majors)(atcelts 1884. gadā)Voyskovay starshina(līdz 1884. gadam)150pxPodpolkovnik (Pulkvežleitnants)Podpolkovnik(līdz 1884. gadam) 150px
  Voyskovay starshina (no 1885. gada)(Pulkvežleitnants)  (Pulkvedis) 150px Augstākie virsniekiGeneral-major (Ģenerālmajors) 150pxGeneral-leytenant (Ģenerāllieitnants) 150pxInfantērijas ģenerālis(Infantērijas ģenerālis)General ot artillerii(Artilērijas ģenerālis)General ot kavalrii(Kavalērijas ģenerālis) 150pxGeneral-feldmarshal (Maršals) 150px

 Citi pulki 

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Сайт «Русская Императорская Армия»
 Тактика русской армии эпохи Великой войны. Ч. 1. О стрелках и стрелковом бое / Битва Гвардий
 Тактика русской армии эпохи Великой войны. Ч. 2. Пулемёт в бою / Битва Гвардий
 Библиотека Царское Село  (книги по истории пехотных частей русской армии)

Kategorija:Krievijas Impērija
Kategorija:Kari ar Krieviju