Alozu apakšdzimta

Alozu apakšdzimta (Alosinae) ir viena no siļķu dzimtas (Clupeidae) apakšdzimtām, kas apvieno 32 zivju sugas un kas tiek iedalītas 4 ģintīs.FishBase: Subfamily Alosinae Mājo galvenokārt jūrā, daļa sugu saldūdenī.

 Latvijā 
Alozu apakšdzimtu Latvijā pārstāv viena suga — palede (Alosa fallax), kas iekļauta Latvijas Sarkanās grāmatas 3. kategorijā. Tās nelielā daudzumā mēdz nozvejot kopā ar reņģēm. Latvijas zivju sarakstā iekļauta arī aloza (Alosa alosa). Tomēr šī suga Latvijas ūdeņos nav konstatēta nevienu reizi. Baltijas jūrā novērota tikai rietumdaļā.

 Kopīgās īpašības 
Alozu apakšdzimtas zivis ir vidēji lielas vai lielas zivis, salīdzinot ar pārējām siļķu dzimtas zivīm.Alosinae Lielākā daļa šajā grupā ir 20—30 cm garas. 

Toties lielākās sugas ir aloza un Amerikas palede (Alosa sapidissima). Alozas ķermeņa garums var sasniegt 80—83 cm, svars 5 kg, lai gan parasti tā ir apmēram 40 cm gara.IUCN: Alosa alosaFishBase:Alosa alosa  (Linnaeus, 1758) Amerikas paledes ķermeņa garums var sasniegt 76 cm, svars 5,4 kg, bet parasti tās garums ir ap 50 cm.FishBase: Alosa sapidissima  (Wilson, 1811) Tās ir arī lielākās sugas visā siļķu dzimtā.Oceanography and Marine Environment in the Basque Country

Gar vēdera viduslīniju visām alozām aug ķīļveida, asas zvīņas. Augšlūpa atšķirībā no siļķu apakšdzimtas zivīm ir šķelta, nevis noapaļota. Zobi ļoti sīki vai neesoši. Muguras spura atrodas apmēram ķermeņa vidusdaļā, vēdera spuras atrodas tieši apakšā, anālā spura īsa un tālu uz aizmuguri aiz muguras spuras. Zvīņas labi piestiprinātas. Lielākajai daļai sugu pie žaunu vākiem tumšs plankums, dažām sugām plankumu rinda, kas virknējas uz sāniem, vai pat otrā rinda apakšā zem pirmās. Alozu apakšdzimtas zivis veido lielus barus. Barojas ar bezmugurkaulniekiem un mazākām zivtiņām.

 Sistemātika 
Alozu apakšdzimta (Alosinae)
Alozas (Alosa)
Brevortijas (Brevoortia)
Dienvidamerikas sardīnes (Sardinops)
Sardīnes (Sardina)

 Atsauces 

Kategorija:Siļķu dzimta