Gustavs Emanuēls fon Veismanis

Gustavs Emanuēls fon Veismanis, vēlāk Gustavs Emanuēls Veismanis fon Veisenšteins (, 1729—1800) bija vācbaltiešu izcelsmes Krievijas impērijas armijas inženieris. 1764. — 1782. gadā viņš vadīja Daugavas dambju būvēšanu upes straumes iegrožošanai.

 Dzīvesgājums 
Dzimis 1729. gadā Vecķeipenes muižas (Alt-Kaipen) īpašnieka virsleitnanta Ādama Johana fon Veismaņa un viņa sievas Evas Marijas, dzimušas Osterstokas, ģimenē. Viņa vecākais brālis bija vēlākais ģenerālis Oto Ādolfs fon Veismanis (1726—1773).
Dienēja Krievijas impērijas armijā, pēc Septiņgadu kara beigām 1763. gadā inženieris kapteinis Gustavs fon Veismanis atgriezās Rīgā un piedāvāja Rīgas rātei projektu par Daugavas dambju sistēmas būvi no Ķengaraga un Katlakalna līdz Daugavgrīvai, kas bija domāta upes gultnes sašaurināšanai un salu aizsardzībai pret plūdiem. Projektu atbalstīja ķeizariene Katrīna II savas vizītes laikā Rīgā 1764. gadā, liekot izsniegt 3000 Alberta dālderu darbu uzsākšanai.

Būvdarbu laikā viņš ieguva lielus naudas līdzekļus, apprecējās ar Annu Elizabeti fon Štrokirhu (Strokirch, dzim. 1743) un nopirka Rīgas patrimonālā apgabala Šreienbušas, Dreiliņbušas, Lāču, Lībiešu salas, Švarca un Šarlotentāles muižas.Starp pilsētu, zemi un pasauli  Valdis Rūja, Latvijas Vēstnesis Nr. 4 (2769) 2003. gada 9. janvārīДОЛИНА ИМЕНИ ШАРЛОТТЫ  (krieviski) Kad 1772. gadā Katrīna II viņa brālim ģenerālim Oto Ādolfam fon Veismanim piešķīra mantojamu barona titulu "Veismanis fon Veisenšteins" to ieguva arī Gustavs Emanuēls fon Veismanis. Pēc brāļa nāves viņš 1773. gadā mantoja Veisenšteinas jeb Veismaņu muižu.

1781. gadā Veismani no dambju izbūves darbiem atbrīvoja sakarā ar nesamērīgajām darbu izmaksām. Dambju būvniecībā pieļautās kļūdas bija par iemeslu tam, ka ledus iešanas laikā un plūdos tos bieži sapostīja.

Miris 1800. gadā.geni.com

 Dambju būve 
G. E. fon Veismanis bija solījis veikt darbus trīs gados, aplēšot izmaksas ap 200 tūkstoš dālderu apjomā, taču desmit gados kopš darbu sākšanas bija iztērēti 600 tūkstoši dālderu. Daugavas kreisajā krastā dambji izbūvēti tika no Klīversalas līdz Podragam, vienā virknē tika savienotas sešas salas: Bieķensala, Mūkusala, Lielā Klīversala, Burkānu sala, Mazā Klīversala un Ķīpsala. Tam perpendikulāri uzbūvēja Āgenskalna, Augsto jeb Tortlera dambi, kas bija domāts Burkānu salā izvietoto kaņepāju noliktavu aizsardzībai pret pavasara ledus iešanu. Lai padziļinātu Daugavas jauno ieteku pie Daugavgrīvas cietokšņa, tās sānietekas nosprostoja ar Fortkomētas dambi.

1785. vai 1786. gada pavasara palos Daugava pārrāva salas savienojošo dambi starp Lielo Klīversalu un Burkānu salu, izveidojot Āgenskalna līci.

No viņa projektētajiem dambjiem Daugavas labajā krastā saglabājušies
 Krīdenera dambis (būvēts 1768. gadā),
 Kaķasēkļa dambis,
 Katrīnas dambis,

bet kreisajā krastā
 Balasta dambis (celts 1764.—1784. gadā, atjaunots 1869.—1870. gadā, 1885. gadā krasta nogāze nostiprināta ar laukakmeņu bruģi),
 Kuģu iela (izveidota pa 1764.—1784. gadā celtā dambja gaitu),
 Mūksalas iela (izveidota pa 1764.—1784. gadā celtā dambja gaitu),
 Komētforta dambis (uzbūvēts 1782.—1789. gadā).

 Atsauces 

Kategorija:Krievijas virsnieki
Kategorija:Vācbaltieši
Kategorija:1729. gadā dzimušie
Kategorija:1800. gadā mirušie