Krievijas Pareizticīgā vecticībnieku baznīca

Krievijas Pareizticīgā vecticībnieku baznīca () ir lielākā vecticībnieku-popiešu (vecticībnieki, kas atzīst priesterus) Krievijā un pasaulē. Uzskata sevi par senās Krievu Baznīcas turpinājumu. Viena no divām baznīcām, kas atzīst Belajakriņicas hierarhiju. Literatūrā šī baznīca bieži tiek saukta par Belajakriņicas hierarhiju (krievu: Белокриницкая иерархия).

Pēc 2017. gada datiem Krievijas Pareizticīgajai vecticībnieku baznīcai pieder 367 dievnami un 5 klosteri. Ticīgo skaits ir ap 1 miljonu. Tagadējais baznīcas vadītājs (kopš 2005. gada) ir metropolīts Kornīlijs (Titovs).
Baznīcas administrācija atrodas Maskavā Rogožskas slobodā.

 Vēsture 
Pēc patriarha Nikona reformām valsts sāka vajāt vecticībniekus, kas neatzina jaunpieņemtos rituālus. Vajāšanu gaitā vecticībnieki palika bez bīskapiem (tikai bīskaps drīkst iesvētīt priesterus), jo vienīgais bīskaps, kas bija stājies pret Nikona reformām - Kolomnas Pāvels - gāja bojā trimdā. Vecie garīdznieki, kas nepieņēma reformas, izmira. Vecticībnieki palika bez priesteriem. Daži vecticībnieki sāka uzskatīt, ka priesteri vairs nav vajadzīgi, jo pasaulē valda antikrists. Šos vecticībniekus sāka saukt par bezpopiešiem. Vēlāk šie bezpopieši bija sadalījušies dažādās kopienās, kuru mācību statūti ļoti atšķīrās savā starpā.
Otra vecticībnieku daļa - popieši, kas atzina priesterus - pieņēma savā baznīcā priesterus no valdošās baznīcas, kas atteicās no "nikoniāņu ķecerībām". 18. gadsimta gaitā vecticībnieki bija mēģinājuši pieņemt kādu bīskapu, tomēr šie mēģinājumi neizdevās. 

Ķeizara Nikolaja I valdīšanas laikā veco rituālu piekrītēji tika vairāk vajāti, tāpēc vecticībnieki izlēma dibināt bīskapa katedru aiz Krievijas robežām. 1846. gadā Belajakriņicas klosterī (toreizējā Austrijas, pēc tam Austroungārijas, pēc tam Rumānijas, bet vēlāk Ukrainas PSR, bet šobrīd Ukrainas teritorijā), Konstantinopoles baznīcas Sarajevas metropolīts Ambrozijs (Pappa-Georgopoli), pēc pārrunām ar vecticībnieku mūkiem Pāvelu un Alimpiju, caur Konfirmāciju pieņēma vecticību, iesvētīja bīskapus un priesterus un dibināja Belajakriņicas hierarhiju. 

1853. gadā tika dibināta Vladimiras arhibīskapa katedra, kas vēlāk tika pārdēvēta par Maskavas un visas Krievzemes arhibīskapa katedru. No šī katedras arī radās Krievijas Pareizticīgā vecticībnieku baznīca. Tagad vecticībnieku baznīcai ir divi centri - Maskavā (Krievijas Pareizticīgā vecticībnieku baznīca) un Brailā, Rumānijā (Krievijas Pareizticīgā vecticībnieku baznīca Rumānijā). Starp abām baznīcām ir euharistiskā sadraudzība, taču tās ir neatkarīgas viena no otras un katra tiek vadīta atsevišķi. Krievijas baznīcu pārvalda Maskavas un visas Krievzemes metropolīts, bet Rumānijas baznīcu pārvalda Belajakriņicas metropolīts.
No 18. gadsimta līdz 1988. gadam tās oficiālais nosaukums bija Kristus Senpareizticīgā Baznīca (krievu: Древлеправославная Церковь Христова), taču šo nosaukumu bieži jauc ar Krievijas Senpareizticīgo baznīcu (krievu: Русская Древлеправославная Церковь), tāpēc 1988. gadā tika pieņemts lēmums mainīt oficiālo nosaukumu.

 Latvijā 

Latvijā pastāv viena Belajakriņicas hierarhijas draudze ar svētā svētmocekļa protopopa Abakuma dievnamu, kas atrodas Jēkabpilī. Tā ir vienīgā popiešu draudze visā Baltijā (taču tā pieder pie Belajakriņicas metropolijas (Rumānija), nevis Maskavas).

 Baznīcas vadītāji 
VārdsPortretsPeriodsAntonijs (Šutovs)80px1863. gada 18. februāris1881. gada 8. novembrisSavatijs (Ļovšins)80px1882. gada 10. oktobris1898. gada 19. martsArsēnijs (Švecovs)80px1898. gada 19. marts16. oktobrisJānis (Kartušins)80px1898. gada 16. oktobris1915. gada 24. aprīlisAleksandrs (Bogatenko)80px1915. gada 28. aprīlis30. augustsMeletijs (Kartušins)80px1915. gada 30. augusts1934. gada 4. jūnijsVikentijs (Ņikitins)1935. gada februāris1938. gada 13. aprīlisSava (Anaņjevs)19381940Irinarhs (Parfjonovs)80px19411952. gada 7. martsFlaviāns (Sļesarevs)80px1952. gada 16. marts1960. gada 25. decembris					Jāzeps (Moržakovs)80px1961. gada 19. februāris1970. gada 3. novembris			Nikodims (Latiševs)1971. gada 24. oktobris1986. gada 11. februārisAnastasijs (Kononovs)1986. gada 14. februāris 9. aprīlisAlimpijs (Gusevs)http://starove.ru/anons/pamyat-mitropolita-alimpiya-guseva/?instance_id=1801986. gada 6. jūlijs2003. gada 31. decembris              					Jānis (Vituškins)2004. gada 3. janvāris12. februārisAndriāns (Četvergovs) 80px2004. gada 9. februāris2005. gada 10. augustsJānis (Vituškins)2005. gada 23. oktobris11. augustsKornīlijs (Titovs)80px2005. gada 18. oktobrī                           

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Baznīcas oficiālā mājaslapa
 Baznīcas ziņu portāls

Kategorija:Pareizticība
Kategorija:Kristīgās konfesijas, denominācijas
Kategorija:Vecticība