Zunds (Rīga)

Zunds jeb Zunda kanāls ir Daugavas atteka starp Ķīpsalu un tās kreiso krastu, sākas no Āgenskalna līča un beidzas Daugavā pie Podraga. Zunda garums ir aptuveni 3 km, platums ir 50—200 m, dziļums 3—7 m. Pāri Zundam izbūvēts Vanšu tilts un vairāki mazāki tilti. Zunda kreisajā krastā agrāk atradās vairākas rūpnīcas.

Zunda augšgala nosaukums starp agrāko Peldu salu un Daugavas krastu ir Āzene, tās platums ir 40—50 m un to šķērso divi tilti, kas savieno Āgenskalnu ar Ķīpsalu. Rīgas dome 2019. gadā nolēma slēgt avārijas stāvoklī esošo gājēju tiltu pāri Zunda kanālam Mazās Ūdens ielas galā.Gājēju tiltu pāri Zunda kanālam pagaidām slēgs; pārējos apsekos Panorāma, 2019. gada 29. jūlijā

 Vēsture 
Agrāk, kad Daugavā notika ledus sastrēgumi, ūdens no Daugavas starp mazo Klīversalu, Burkānu salu, Ķīpsalu ieplūda Zundā. 17. gadsimtā caur Zundu Rīgā iebrauca 65—75% visu kuģu.

1764.—1784. gadā inženieris Gustavs Emanuēls fon Veismanis no Klīversalas līdz Podragam uzcēla Balasta dambi, vienā virknē tika savienotas sešas salas: Bieķensala, Mūkusala, Lielā Klīversala, Burkānu sala, Mazā Klīversala un Ķīpsala, šķērsattekas starp salām aizbēra. Tam perpendikulāri uzbūvēja Āgenskalna, Augsto jeb Tortlera dambi, kas bija domāts Burkānu salā izvietoto kaņepāju noliktavu aizsardzībai pret pavasara ledus iešanu.

1785. vai 1786. gada palos ledus pārrāva jaunuzcelto dambi starp Lielo Klīversalu un Burkānu salu. 1807. un 1814. gadā pārrāvums paplašinājās un izveidojās Āgenskalna līcis, kurā ietek Mārupīte. Pārrāvumā ierīkoja upju kuģu piestātni, viens kuģīšu maršruts veda cauri Zundam.

 Atsauces 

Kategorija:Daugavas baseina upes