Māllēpe

Parastā māllēpe (Tussilago farfara) ir kurvjziežu dzimtas suga. Tā ir vienīgā suga māllēpju ģintī. Māllēpes ir viena no krustaiņu (arī cinerāriju) cilts ģintīm. Māllēpju dabiskais izplatības areāls ir Eiropa un Āzijas rietumi un vidus daļa. Tās izmanto tradicionālajā medicīnā. Māllēpju zinātniskais nosaukums Tussilago ir cēlies no latīņu vārda tussis, kas nozīmē ‘klepus’.

 Apraksts 
Māllēpēm ir ložņājošs saknenis, no kura agri pavasarī izaug sīkām, zvīņveidīgām lapiņām klāti ziedneši, kuru galos spilgti dzelteni ziedu kurvīši. Pēc noziedēšanas attīstās apaļas vai nierveida lapas uz gara kāta. Lapas palielas, līdz 20 cm platumā. Vecākām lapām, virspuse kaila un tumši zaļa, bet apakšpuse — sudrabaina un tūbaina. Jaunām lapiņām abas puses tūbainas.

 Ķīmiskais sastāvs 
Māllēpju lapas satur gļotvielas, glikozīdus, karotinoīdus, miecvielas, dažādas organiskās skābes un citus savienojumus. Ziedos atrodami karotinoīdi, miecvielas, fitosterīni, flavonoīdi u.c.

 Izmantošana 
Māllēpju sastāvā ir aktīvās vielas ar pretiekaisuma un mīkstinošu iedarbību, tās veicina arī bronhu un sviedru dziedzeru sekrēciju. Māllēpju tēju un uzlējumu lieto lielākoties dažādu elpceļu saslimšanu ārstēšanai. Māllēpes ārstnieciskās īpašības, it sevišķi pretiekaisumu iedarbību, atbalsta arī zinātniski pētījumi.

Tautas medicīnā svaigu māllēpju lapu sulu dzer pret tuberkulozi.

 Atsauces 

 Ārējās saites 


Kategorija:Māllēpes
Kategorija:Ārstniecības augi