Latvijas Šaha savienība

Latvijas Šaha savienība (LŠS) bija 1924. gada 13. aprīlī dibināta šaha organizācija.

 Latvijas Šaha savienība (1924—1940) 
 Dibināšana 
1924. gads bija nozīmīgs gads Latvijas šaha dzīvē, 13. aprīlī, 1. Latvijas šaha kongresa atklāšanas dienā, nodibināja Latvijas Šaha savienību.Tās dibinātāji bija 2. Rīgas Šaha biedrība, Rīgas Šaha biedrība, Liepājas Šaha klubs, Ventspils Šaha biedrība un Kuldīgas latviešu jaunatnes biedrība. Par pirmo savienības priekšsēdētāju ievēlēja toreizējo finansu ministru, kongresa organizācijas komitejas priekšsēdētāju Ringoldu Kalningu. 

 LŠS darbība 
Latvijas Šaha kongresi bija pirmais LŠS iedibinātais pasākums. Pirmajā kongresā uzvarēja H. Matisons un kā pirmais izcīnīja Latvijas Šaha meistara titulu. Beidzoties katram nākamam Latvijas Šaha kongresam, meistaru sarakstu papildināja jauns šī nosaukuma ieguvējs: 1926. gadā — F. Apšenieks, 1930. — V. Petrovs, 1932. — M. Feigins, 1934. — E. Krūmiņš un 1936. T. Bergs. Tomēr liedzot jau meistara nosaukumu ieguvušajiem šahistiem dalību nākamos kongresos, šī Latvijas meistara titula izcīņas kārtība neparedzēja iespēju periodiski noskaidrot Latvijas labāko šahistu. Tāpēc LŠS nolēma, sākot ar 1934. gadu, gan kārtējā kongresa ietvaros, gan kā atsevišķu turnīru rīkot Latvijas šaha čempionātus. 1934. gadā Latvijas čempionu godā tika Apšenieks, 1935., 1937. un 1939. gadā Petrovs. 

LŠS nopelns bija arī Rīgas meistarības turnīru organizēšana. Pirmais notika 1926. gadā, otrais — 1932. gadā, bet pēc tam, izņemot 1935. un 1939., regulāri katru gadu. Rīgas meistara titulu ieguva  Petrovs (1926., 1932. un 1936. gadā), Feigins (1933. un 1937. gadā), Bergs (1934), Koblencs (1938) un Dreibergs (1940).

1937. gada 10. aprīlī iznāca Latvijas Šaha savienības žurnāls "Šaha Māksla". Tam bija liela loma šaha popularitātes celšanā. Diemžēl, finanšu trūkuma dēl, tā mūžs bija neilgs. 1939. gada 15. augustā tika iespiests tā pēdējais 52. numurs.

Lai gan pēc Latvijas okupācijas LŠS centās pielāgoties jaunajām ideoloģiskām prasībām, tā ar Tautas Komisāru padomes priekšsēdētāja vietnieka 1940. gada 6. novembra lēmumu tika slēgta.

 Savienības priekšsēdētāji 
 Ringolds Kalnings (1924—1927)
 Arvīds Kalniņš (1927—1928)
 Ernests Grīnbergs (1928—1931)
 Kārlis Bētiņš (1931—1932)
 Jānis Balodis (1932—1933)
 Alberts Melnbārdis (1933—1938)
 Arvīds Kalniņš (1938—1940)
 Leonhards Peičs (1940)

 Latvijas Šaha savienība (1990—2010) 
1990. gada 8. aprīlī Latvijas PSR Šaha federācijas ārkārtas plēnums pieņēma lēmumu atjaunot Latvijas Šaha savienību.Šahs :Latvijas Šaha savienības žurnāls. Rīga : 1990. nr. : 11, 1.—2. lpp. ISSN 0201-8101Pēc plēnuma notika Latvijas Šaha savienības 8. kongress.

1990. gada 20. oktobrī notika LŠS 9. kongress. Par savienības jauno prezidentu ievēlēja Olafu Kronlaku.Šahs Baltijā: Latvijas Šaha savienības žurnāls. Nr. 1 (1991), 3. lpp. ISSN 0201-7822 

Kopš tā laika LŠF ir aktīvi iesaistījusies šaha attīstībā gan valsts, gan starptautiskā mērogā. 2005. gadā tā saņēma sabiedriskā labuma organizācijas statusu, kuru gan ātri zaudēja. 2010. gadā LŠS saskārās ar saviem spēkiem neatrisināmām finanšu problēmām un tika pārveidota par Latvijas Šaha federāciju.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Šaha organizācijas
Kategorija:Šahs Latvijā
Kategorija:Latvijas sporta organizācijas