Koku čipste

thumb
Koku čipste (Anthus trivialis) ir neliela auguma cielavu dzimtas (Motacillidae) dziedātājputns, kas ligzdo Eiropas un Centrālāzijas mērenās joslas mežos, ziemo tropiskajā Āfrikā un Indijā. Tai ir 2 pasugas.World Bird List: Waxbills, parrotfinches, munias, whydahs, Olive Warbler, accentors & pipits Koku čipstes tuvākā radiniece ir zaļganā čipste (Anthus hodgsoni).Alive: Tree Pipit (Anthus trivialis)

 Izplatība 
Koku čipste izplatīta gandrīz visā Eiropā, izņemot Islandi, Īriju, Pireneju pussalas dienvidus un Eiropas ziemeļaustrumus gar Balto jūru. Taigas zonā uz austrumiem sastopama līdz Baikālam. Mājo arī Aizkaukāzā gar Kaspijas jūras dienviddaļu, daļēji Mongolijā, Centrālāzijas kalnos un Himalajos.

 Latvijā 
Latvijā koku čipste ir parasta un izplatīta ligzdotāja. Tā ir visbiežāk sastopamā čipste ligzdošanas sezonā. Parasta arī ceļošanas laikā. Latvijā sastopama nominālpasuga Anthus trivialis trivialis. 

 Izskats 
Koku čipste ir slaida, neliela auguma čipste ar koši raibām krūtīm un salīdzinoši masīvu knābi. Ķermeņa garums 14—18 cm, spārnu izplētums 26—30 cm, svars 15—39 g. 

Apspalvojums brūns vai olīvpelēks, ar jauktiem svītriņveida un punktveida raibumiem. Raibumi uz sāniem, salīdzinot ar krūšu daļu, smalki, gandrīz nemanāmi. Dažiem īpatņiem galva ir izteikti raibumaina. Virs acs gaiša uzacs, arī pazode gaiša, vienkrāsaina, kuru no pelēkbrūnās sejas nodala tumša svītra (no knābja līdz kaklam), atgādinot ūsas. 

Mugura, galvas virsa un spārni tumšāki, vēders gaišāks, pelēkbrūns. Kājas rozīgi brūnas, knābis tumši brūns, kā arī acis tumši brūnas. Pirkstam, kas vērsts atpakaļ, īss un līks nags, piemērots koka zara ciešai satveršanai. Abi dzimumi izskatās līdzīgi.

 Līdzīgas sugas 
Koku čipste ir ļoti līdzīga pļavas čipstei, bet ir par to nedaudz lielāka un smagāka, kā arī nav tik raiba. Knābis masīvāks un pie pamatnes rozīgs. Sarkanrīkles čipstes apspalvojuma krāsa ir vēl raibāka nekā koku čipstei.

 Uzvedība 
Koku čipste uzturas skrajos mežos, mežmalās, krūmājos, jaunaudzēs un izcirtumos, arī stepē ar dažiem vientuļiem kokiem. Kalnos mājo līdz 3100 m virs jūras līmeņa. Rudens migrācija Eiropas ziemeļdaļā noris no augusta līdz septembrim, pavasara atgriešanās no aprīļa līdz maijam. Migrācijas lidojumi notiek gan naktī, gan dienā. Pārlidojumu laikā uzturas arī lauksaimniecības tīrumos, stepēs un tuksnešos. Uzturas pa vienam vai baros, kuros ir 10—50 īpatņi. 

 Barība 
Koku čipste barojas ar bezmugurkaulniekiem, galvenokārt ar kukaiņiem, nelielā daudzumā arī ar sēklām. Mazuļi tiek baroti tikai ar bezmugurkaulniekiem.

 Ligzdošana 
Koku čipstes veido monogāmus pārus, reizēm novērojama poligāmija. Ligzdo pa atsevišķiem pāriem, ligzdām atrodoties 25—200 m attālumā vienai no otras. Ligzda atrodas uz zemes, paslēpta zem kāda auga cera vai klints pārkares. Vīta no sausas zāles un sūnām, no iekšpuses izklāta ar spalvām un maziem zāles gabaliņiem. To būvē tikai mātīte, 2—5 dienas. Sezonā viens vai divi perējumi, ļoti reti trīs. Dējumā 3—6 olas. Perē tikai mātīte, inkubācijas periods ilgst 12—14 dienas. Par mazuļiem rūpējas abi vecāki. Jaunie putni izlido 9—14 dienu vecumā. Apmēram pēc nedēļas mātīte būvē jaunu ligzdu un perē nākamo dējumu. 

 Sistemātika 
Koku čipstei ir 2 pasugas:
Anthus trivialis trivialis — nominālpasuga, sastopama no Eiropas līdz Turcijai, Sibīrijas centrālās daļas dienvidiem, Irānas ziemeļiem, Kazahstānas austrumiem, Mongolijai un Ķīnas ziemeļrietumiem;
Anthus trivialis haringtoni — sastopama Himalaju ziemeļrietumos.

 Atsauces 

 Ārējās saites 
Latvijas Daba: Koku čipste
Avibase: Tree Pipit Anthus trivialis (Linnaeus, 1758)
British wildlife recordings: Anthus trivialis : Tree Pipit 

Kategorija:Čipstes
Kategorija:Latvijas putni
Kategorija:Eiropas putni
Kategorija:Āzijas putni
Kategorija:Āfrikas putni