Liezēres draudzes novads

Liezēres draudzes novads () bija viens no 16 Vidzemes guberņas Cēsu apriņķa draudzes novadiem.

 Vēsture 
Līdz Poļu—zviedru karam (1600—1629) Liezēres draudze bija patstāvīga, bet Zviedru Vidzemes laikā līdz 1668. gadam karā izpostītais novads bija apvienots ar Cesvaines draudzes novadu. 1676. gadā Vidzemes ģenerālkonsistorija nolēma celt jaunu Liezēres baznīcu un nodibināja draudzes skolu. Lielā Ziemeļu kara un tam sekojošā mēra laikā 1707. – 1719. gadā Liezēres novadu atkal pievienoja Cesvaines novadam.  Pēc 1671. gada uzceltā baznīca 1727. gadā bija sagruvusi, to atkal atjaunota 1737. gadā. Pirmo mūra baznīcu iesvētīja 1797. gada 15. augustā, draudzes locekļu skaits krasi samazinājās pēc pēc vairāk nekā 1000 zemnieku pāriešana pareizticībā 1845.-1847. gadā. Baznīcu izdemolēja Latvijas SPR laikā 1919. gadā.

Sarkanās armijas uzbrukuma laikā Otrā pasaules karā 1944. gada septembrī baznīcu uzspridzināja.zudusilatvija.lv  1993. gadā baznīcas drupas nojauca un 1999. gadā sāka jaunas baznīcas celtniecību, ko pabeidza 2012. gadā.Atjaunoto Liezēres baznīcu iesvētīs 19. augustā Laikraksts "Latvietis" Nr. 214, 2012. gada 8. augustā

Muižas
Liezeres draudzes novadā 1826. gadā bija šādas muižas:
Liezeres mācītājmuiža (Löser Pastorat)
Liezeres muiža (Loesern, Lösern, Löser)
Ozolu muiža ar Olu muižu (Ekau, Eckhof mit Ohlenhof) 
Mēdzūlas muiža (Meselau)
Lubejas muiža (Lubei, Lubey)

 Ārējās saites 

 Atsauces 

Kategorija:Vidzemes vēsture
Kategorija:Cēsu apriņķa draudžu novadi