Brčko apgabals

Brčko apgabals (, Brčko Distrikt, ) ir Bosnijas un Hercegovinas administratīvā vienība, kas atrodas valsts ziemeļaustrumos. Apgabala administratīvais centrs ir Brčko. Tas ir vienīgais Bosnijas un Hercegovinas apgabals, jo pārējā valsts ir sadalīta vai nu Serbu Republikā, vai nu Bosnijas un Hercegovinas federācijas kantonos. 2013. gadā aptuveni 42% no visiem apgabala iedzīvotājiem bija bosnieši, 35% — serbi, 21% — horvāti. Rajona platība ir 208 km² ar kopējo iedzīvotāju skaitu aptuveni 87 332 (2007. gada aplēses). Tās galvaspilsēta ir Brčko pilsēta, kurā dzīvo aptuveni 31 500 iedzīvotāju (2007. gada aplēses).

 Vēsture 
Brčko rajons tika izveidots pēc šķīrējtiesas procesa, ko vadīja ANO Augstā pārstāve Bosnijā un Hercegovinā. Tomēr Deitonas miera līgumos process varēja izšķirt tikai strīdu par robežlīniju starp vienībām (robežu). Brčko rajonu veidoja visa bijušās Brčko pašvaldības teritorija, no kuras 48% (ieskaitot Brčko pilsētu) atradās Serbu Republikā, bet 52% bija Bosnijas un Hercegovinas federācijā. Pēc kara Eiropas Savienība saglabāja diplomātisko klātbūtni, lai uzturētu mieru šajā reģionā.https://elpais.com/diario/1999/03/15/internacional/921452408_850215.html

2006. gadā saskaņā ar ANO Novērošanas misijas rīkojumu tika atcelti visi "vienību tiesību akti Brčko apgabalā un robežlīnijā". Ar Brčko uzrauga Sjūzenas Džonsones pieņemto rezolūciju tiek atcelti visi likumi par Bosnijas un Hercegovinas federālajām vienībām šajā apgabalā, kā arī tiek atcelta robežlīnija. Lēmums nosaka apgabala likumus un Bosnijas un Hercegovinas valsts likumus (tostarp Bosnijas un Hercegovinas Sociālistiskās Republikas likumus) par pamata tiesību principiem apgabalā.

Brčko bija vienīgais Deitonas miera līguma elements, kas netika pabeigts. Šķīrējtiesas līgums tika pabeigts 1996. gada aprīlī, kā rezultātā tika izveidots "apgabals", kā minēts iepriekš, ko pārvalda starptautiskā pārstāvniecība EDSO.

Pirmais EDSO pārstāvis Brčko apgabalā ieradās 1996. gada jūnijā. Pirms šī datuma EDSO bija neliela pārstāvniecība, kuru sākotnēji vadīja Rendolfs. Hemptona. Tikmēr, pirms Brčko rajons varēja tikt pārstāvēts saskaņā ar pēcpatvaļīgajiem līgumiem, notika pašvaldību vēlēšanas un tika nodrošinātas humānās palīdzības paketes, sadarbojoties aģentūrām USAID un ECHO ģenerāldirektorāts. Eiropas civilās aizsardzības un humānās palīdzības operācijas. Rajons bija pazīstams kā dažādu starptautisku Bosnijas un Hercegovinas atjaunošanas programmu centrs, ko galvenokārt virzīja ārvalstu valdības, īpaši ASV.

Sākotnēji teritoriju pārvaldīja starptautiskā sabiedrība. Brčko rajons oficiāli tika izveidots 2000. gada 8. martā, kad kļuva skaidrs, ka abas vienības nevar izlemt, kura teritorija ir jāpiešķir katrai pusei. Valdību veido vienādās daļās trīs etniskās grupas. Papildus savai administrācijai reģions iegūst savus pasta, nodokļu un policijas tiesību aktus.

Līdz 2012. gada augustam vietējā līmenī ievēlētām amatpersonām palīdzēja starptautisks uzraugs. Uzraudzītājam tika piešķirtas plašas pilnvaras, tostarp pilnvaras paziņot saistošus lēmumus. Tā ir atbildīga par bēgļu atgriešanās atvieglošanu, demokrātiskas un daudznacionālas valdības veicināšanu un ekonomikas atjaunošanu. EDSO un EUFOR saglabāja savu klātbūtni rajonā pēc uzraudzības apturēšanas un Eiropas Savienības delegācija izveidoja semināru Brčko. Augstā pārstāvja pilnvaras paliek nemainīgas.

 Nolikums federācijā 
Brčko rajons, lai gan teorētiski to pārvalda abas Bosnijas federālās vienības, praksē ir Bosnijas un Hercegovinas trešā teritoriālā vienība, kurai ir tādas pašas tiesības kā Bosnijas Serbu Republikai un Bosnijas un Hercegovinas Federācijai.

Brčko atrodas tiešā federācijas pārvaldībā, bet rajons tiek uzskatīts par brīvu teritoriju, tas ir, abu federālo vienību pārvaldību vai pat kā kopīgu teritoriju starp tām kondomīnijs.

 Robežas 
Brčko dienvidos un ziemeļrietumos robežojas ar Bosnijas un Hercegovinas Federāciju, austrumos un rietumos ar Serbu Republiku, ziemeļos ar Horvātijas Republiku un uz ziemeļaustrumiem ar Serbijas Republika.

 Iedzīvotāji 
1971
 Iedzīvotāju skaits bija 74 771 iedzīvotājs, kas sadalījās šādi:

 Bosnieši — 30 181 (40,36%)
 Horvāti — 24 925 (33,33%)
 Serbi — 1086 (1,45%)
 Dienvidslāvi 5 %
 Citi — 870 (1,18%)

1991
 Pirms kara Brčko pašvaldībā dzīvoja 87 332 iedzīvotāji, tostarp:
 Bosnieši — 45 %
 Horvāti — 25 %
 Serbi — 21 %
 Dienvidslāvi 6 %
 Citi — 3%

1997
 Rajona teritorijas iedzīvotāju skaits ir 33 623 iedzīvotāji, tai skaitā:

 Bosnieši — 10 569 (31,39%)
 Horvāti — 2650 (7,81%)
 Serbi — 18 193 (52,09%)
 Dienvidslāvi 5 %
 Citi — 0,4%

Oficiāla tautas skaitīšana nav notikusi kopš 1991. gada, tāpēc daži šeit sniegtie dati ir tikai aplēses.

2006
 Apgabala iedzīvotāju skaits tika lēsts 78 863 cilvēku apmērā, kas sadalīti šādi:

 Bosnieši — 32 332 (43,95%)
 Horvāti — 7919 (11,50%)
 Serbi — 38 618 (46,55%)

1961. gada tautas skaitīšana

1971. gada tautas skaitīšana

1981. gada tautas skaitīšana

1991. gada tautas skaitīšana

2013. gada tautas skaitīšana

 Atrašanās vietas 
Brčko rajonā ir 59 apdzīvotas vietas:
{{kolonnas|skaitlis=5|
 Apgriešana
 Boče
 Boderista
 Brcko
 Brezik
 Brezovo Polje
 Brezovo Polje Seal
 Brka
 Brods
 Bukovac
 Bukvik Donji
 Bukvik Gornji
 Buzekara
 Ceriks
 Čađavac
 Cande
 Čoseta
 Dondži Rahičs
 Dondžis Zovīks
 Dubrave
 Dubravice Donje
 Dubravice Gornje
 Gajevi
 Gorice
 Gornji Rahičs
 Gornji Zovik
 Grbavica
 Gredice
Islamovac
 Krbeta
 Krepšičs
 Laništa
 Lukavac
 Maoča
 Markovičs Poljē
 Ograđenovac
 Omerbegovača
 Palanka
 Populārs astoņkājis
 Potočari
 Rašljani
 Ražļjevo
 Repino Brdo
 Sandiči
 Skakava Donja
 Skakava Gornja
 Slijepčeviči
 Stanovi
 Šatoroviči
 Štrepci
 Trnjaci
 Ulise
 Ulovičs
 Vitanoviči Donji
 Vitanoviči Gornji
 Vucilovac
 Vujičići
 Vukšić Donji
 Vuksic Gornji

 Valdība un politika 
Brčko rajona asamblejā ir 29 vietas. Vietas katrai partijai tiek sadalītas šādi:

 6 vietas Serbijas Demokrātiskā partija
 5 vietas no Sociāldemokrātiskā partija
 4 vietas no Demokrātiskās rīcības partijas
 3 vietas Horvātu Demokrātiskā savienība
 3 vietas no partijas Bosnijai un Hercegovinai
 2 vietas Neatkarīgo sociāldemokrātu aliansē
 2 vietas no Horvātu zemnieku partijas
 2 vietas no Srpskas Republikas Sociālistiskās partijas
 1 vieta no Demokrātiskā partija
 1 neatkarīga kandidāta vakance

Pēc etniskās piederības:
 13 Bosnijas
 11 serbi
 5 horvātu

 Darba vadītāji 
Brčko rajonam tika iecelts starptautiskais uzraugs. Viņš pilda arī Augstā pārstāvja vietnieka pienākumus. Šis amats tika apturēts 2012. gadā. Šo amatu pildīja šādi priekšnieki:
  Roberts Viljams Farrands,7. marts 1997 - 2. jūnijs 2000
  Gerijs L. Metjūss, 2. jūnijs 2000 — 14. marts 2001
  Gerhards Sontheim, 14. marts 2001 — 20. aprīlis 2001 (pagaidu)
  Henrijs Lī Klārks, 20. aprīlis 2001 — 1. oktobris 2003
  Gerhards Sontheim, 1. oktobris 2003 — 16. janvāris 2004 (pagaidām)
  Sūzena Rokvela Džonsone, 16. janvāris 2004 - 1. oktobris 2006
  Raffi Gregorian, 1. oktobris 2006 — 2. augusts 2010
  Gerhard Sontheim, 2. augusts 2010 — 22. septembris 2010 (pagaidu)
  Roderiks Mūrs, 22. septembris 2010 — ?

 Mēri 
Rajonā pie varas bija šādi mēri:
 Miodrag Pajić (serbs) 1993 - 13. novembris 1997
 Borko Reljičs (serbs) 13. novembris 1997. — 15. aprīlis 1999.
 Sinisa Kisić (Serbija) 15. aprīlis 1999. — 12. novembris 2003
 Ivans Krndelj (horvāts) 12. novembris 2003. — 3. decembris 2003
 Branko Damjanačs (Serbs) 3. decembris 2003 - 8. decembris 2004
 Mirsad Djapo (Bosnija) 8. decembris 2004 - 12. februāris 2009
 Dragans Pajičs (serbs) 12. februāris 2009 — ?

 Izcili cilvēki 
 Edo Maaika — reperis
 Mladens Petrichs —Horvātijas izlases futbolists
 Vesna Pisaroviča — popdziedātāja
 Lepa Brena — dziedātāja
 Edvīns Kanka Čudičs — cilvēktiesību aizstāvis no Bosnijas
 Anils Derviševičs — volejbola kluba "Denver-Area" īpašnieks, Bosnijas un Hercegovinas sieviešu volejbola izlases treneris
 Jenana Šeganoviča — pianists
 Antons Maglika — horvātu futbolists
 Jasmins Imamovičs — politiķis
 Nataša Voinoviča — serbu modele
 Mato Tadičs — tiesnesis
 Brankica Mihailovičs  — serbu volejbolists, pasaules un Eiropas čempions, sudraba medaļas ieguvējs 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
 Inesa Jankoviča  — serbu modes dizainere
 Nikola Kovačs  — profesionāls spēlētājs Counter-Strike: Global Offensive

 Atsauces 

Kategorija:Bosnijas un Hercegovinas ģeogrāfija