Vidējie dzeņi

Vidējie dzeņi (Dendrocoptes) ir dzilnu dzimtas (Picidae) ģints, kas apvieno 3 mūsdienās dzīvojošas sugas.World Bird List: Woodpeckers, 2020 Tās sastopamas Eiropā un Āzijā. Latvijā mājo viena suga no vidējo dzeņu ģints — vidējais dzenis (Dendrocoptes medius).Latvijas Daba: Dzilnu dzimta

Nesenā pagātnē visas vidējo dzeņu sugas tika sistematizētas raibo dzeņu ģintī (Dendrocopos), bet līdz ar jaunākajiem ģenētiskajiem atklājumiem dzilnu dzimtas sistemātikai ir veikta revīzija.Fuchs, J.; Pons, J.M. (2015). "A new classiﬁcation of the pied woodpeckers assemblage (Dendropicini, Picidae) based on a comprehensive multi-locus phylogeny". Molecular Phylogenetics and Evolution. 88: 28–37. doi:10.1016/j.ympev.2015.03.016. PMID 25818851. Daudzos informācijas avotos šīs sugas joprojām atzīmētas raibo dzeņu ģintī.

 Kopīgās īpašības 
Vidējo dzeņu ģints sugas ir vidēji lieli dzilnu dzimtas putni. Lielākais ģintī ir vidējais dzenis, tā ķermeņa garums var sasniegt 22 cm, svars 85 g.Winkler, Hans; Christie, David A. 2002. Family Picidae (Woodpeckers) in del Hoyo, J., Elliott, A., & Sargatal, J., eds. Volume 7: Jacamars to Woodpeckers // Handbook of the birds of the world. — Barcelona: Lynx Edicions, 2002. — С. 483. —  Mazākais ģinttī ir Arābijas dzenis, kura ķermeņa garums ir 18 cm, svars 19—20 g.Dendrocoptes dorae - Arabian Woodpecker Visām trim sugām ir melnibalta, raiba mugura, pelēks vēders un vaigi, sārta zemaste, līdzīgi raibajiem dzeņiem. Galvas virsa koši sarkana (vidējam dzenim) vai dzeltena (dzeltengalvas dzenim), vai dzeltensarkana (Arābijas dzenim).

 Sistemātika 
Vidējo dzeņu ģints (Dendrocoptes)
Arābijas dzenis (Dendrocoptes dorae)
Dzeltengalvas dzenis (Dendrocoptes auriceps)
Vidējais dzenis (Dendrocoptes medius)

 Atsauces 

 Ārējās saites 
A new classification of the Pied Woodpeckers assemblage (Dendropicini, Picidae) based on a comprehensive multi-locus phylogeny