Hronisks fasciālās telpas sindroms

Hronisks fasciālās telpas sindroms (HFTS) jeb hronisks kompartmenta sindroms ir slimība, kurai raksturīgs spiediena palielināšanās fasciālajā telpā, kas visbiežāk izraisa sāpes attiecīgajos rajonos. Visbiežāk tiek skarta apakšstilba priekšējā fasciālā telpa, bet līdzīgi varianti iespējami arī citviet ķermenī. Parasti skar jaunus cilvēkus, tam biežāk ir pakļauti skrējēji, basketbolisti, futbolisti, slēpotāji, kā arī karavīri.Barnes M. Diagnosis and management of chronic compartment syndromes: a review of the literature. Br J Sports Med 1997; 31:21. Nav novērota atšķirība biežumā starp dzimumiem.

 Epidemioloģija 
Precīza prevalence nav zināma, jo cilvēki ar HFTS reti meklē palīdzību, jo bieži vien maina dzīvesstilu un aktivitātes, kā arī, lai apstiprinātu diagnozi nepieciešami salīdzinoši sarežģīta un invazīva diagnostika.Detmer DE. Diagnosis and management of chronic compartment syndrome of the leg. Semin Orthop 1988; 3:223. Retrospektīvā pētījumā ASV armijā — 2006-2011 periodā 4100 gadījumi un incidences biežums 0.49 gadījumi uz 1000 personu gadiem. Divreiz biežāk tas tika novērots kareivjiem virs 40 gadiem nekā tiem, kas jaunāki par 20.

 Riska faktori 
Konkrēti riska faktori nav zināmi, bet uzskata, ka pamatā tie ir tie, kas veicina fasciālās telpas tilpuma samazināšanos. Piemēram, anaboliskie steroīdi un kreatīns, kas veicina muskuļu un ūdens daudzuma palielināšanos fasciālajā telpā. Iespējams arī nepareizi biomehāniskas īpašības pēdā, piemēram, izteikta pēdas pronācija (izgriešana uz ārpusi).

 Patofizioloģija 
Fiziska slodze izraisa palielinātu asinspieplūdi un muskuļi palielinās. Tādējādi paaugstinās spiediens fasciālajā telpā un fascija nespēj izplesties. Tiek nospiesti asinsvadi, veidojas išēmija un sāpes, kad muskuļiem metaboliskās vajadzības netiek sniegtas un veidojas sāpes. Citas teorijas balstās uz to, ka mikrotraumu rezultātā noplūst no muskuļu šūnām vielas ar augstu osmolaritāti, piesaista ūdeni un paaugstina spiedienu telpā.

 Klīniskās izpausmes 

 Kritēriji 
Nav vienots viedoklis vai obligāti nepieciešams mērījums, lai uzstādītu diagnozi. Visbiežāk pielietotie kritēriji (pēc Pedowitz et al)
 Pirmsslodzes spiediens — ≥15 mm Hg
 1 minūti pēc — ≥30 mm Hg
 5 minūtes pēc slodzes — ≥20 mm HgRoscoe D, Roberts AJ, Hulse D. Intramuscular compartment pressure measurement in chronic exertional compartment syndrome: new and improved diagnostic criteria. Am J Sports Med 2015;

 Simptomi 
Sāpes, ko raksturo kā krampjainas, spiedošas un tās sākas slodzes laikā pēc vairākam minūtēm. Sāpes parasti pāriet 10-20 minūšu laikā pēc slodzes. HFTS bieži vien novērojams abpusēji. Retāk noverojami arī neiroloģiski simptomi — parestēzijas, nejūtīgums.

 Diferenciāldiagnoze 
 Tendinopātija
 Dziļo vēnu tromboze
 Lumbāra radikulopātija
 Perifēro nervu nospiedums
 Miopātija
 Periostīts
 Tibia stresa lūzums
 Kaula audzējshttp://emedicine.medscape.com/article/88014-differential

 Ārstēšana 

 Konservatīva ārstēšana 
 Skriešana uz mīkstākām virsmām
 Lietojot labākus skriešanai piemērotus apavus
 Samazinot treniņu slodzi vai veicot citus vingrinājumus
 Ledus uz skartās vietas pēc treniņa
 Pārtraucot treniņus, sāpes pilnībā pāriet, bet daudziem sportistiem šāda iespēja neder

 Ķirurģiska ārstēšana 
Tiek veikta fasciotomija (fascijas pārgriešana) vai fasciektomija. Labāki rezultāti priekšējai un laterālajai apakšstilba telpai nekā aizmugurējai. Rezultāti sliktāki mēdz būt sievietēm sportistēm, iemesls īsti nav zināms. Ķirurģiska ārstēšana palīdz 90% pacientu. Konservatīvā ārstēšana daudz retāk palīdz slimniekiem.

 Atsauces 

Kategorija:Ortopēdija