Jemenas pilsoņu karš

Jemenas pilsoņu karš ir militārs konflikts Jemenā, kas sākās 2014. gadā kā šiītu-hutiešu sacelšanās pret sunnītu Jemenas prezidenta Abdrabuha Masura Hadi valdību un turpinājās 2015. gadā kā starptautisks militārs konflikts.

 Norise 

2014. gada septembrī hutieši ieņēma galvaspilsētu Sanu, pārņēma savā kontrolē galvenās valdības iestādes
un pieprasīja prezidentam Hadi izveidot "vienotības valdību", taču vēlāk atteicās piedalīties valdībā un turpināja izdarīt spiedienu uz Hadi un viņa ministriem, pat aplencot prezidenta privāto dzīvesvietu un turot viņu mājas arestā. 2015. gada janvārī hutiešiem lojāli kaujinieki uzbruka prezidenta pilij un piespieda prezidentu atkāpties. Februārī hutieši atlaida parlamentu un pasludināja Muhameda Ali al-Hūthi vadīto revolucionāro komiteju par pagaidu valdību Jemenā. Šo deklarāciju noraidīja opozīcija un ārvalstu valdības, ieskaitot ANO.

21. februārī prezidents Hadi aizbēga no Sanas uz Adenu, paziņojot, ka Adena būs Jemenas pagaidu galvaspilsēta.. Viņš atsauca savu atkāpšanos, nosodīja apvērsumu un aicināja atzīt sevi kā ievēlēto prezidentu.

 Starptautiskas koalīcijas izveide 
2015. gada 6. martā Saūda Arābija paziņoja par iesaistīšanos konfliktā un nodomu vadīt militāru koalīciju pret hutiešiem. Tā apgalvoja, ka hutiešus atbalsta Irāna, un sāka novietot savu karaspēku pie Jemenas robežas. Koalīcijā piedalījās Apvienotie Arābu Emirāti, Kuveita, Katara, Bahreina, Jordānija, Maroka, Sudāna, Ēģipte un Pakistāna. ASV paziņoja, ka tā palīdzēs koalīcijai ar informāciju, mērķēšanu un loģistiku. Karā iesaistījās arī Al-Qaeda Arābijas pussalas atzars (Al-Qaeda Arābijas pussalā jeb AQAP) un Islāma valsts Jemenas atzars.

2017. gada beigās arī bijušais prezidents Alī Abdulla Sālihs paziņoja par pāriešanu Saūda Arābijas vadītās koalīcijas pusē. Hutieši apsūdzēja Salihu apvērsuma sarīkošanā un 2017. gada 4. decembrī viņu nogalināja. Kara laikā Jemenā sāka trūkt pārtikas un 2016. gada beigās Apvienoto Nāciju Organizācija brīdināja, ka 400 000 bērnu cieš no bada riska un ziņoja, ka nepietiekama uztura un ar to saistīto slimību dēļ ik desmit minūtes Jemenā mirst bērns. Pretrunas koalīcijā un tās militārās neveiksmes noveda pie vairāku valstu izstāšanās no tās.

 Dienvidjemenas separātisms 
2018. gada 31. janvārī Dienvidu Pārejas padome, kas cīnās par Dienvidjemenas atdalīšanos, ieņēma Adenu. DPP, kuras galvenie atbalstītāji ir Apvienotie Arābu Emirāti, 2026. gada pirmajās dienās paziņoja par divu gadu pārejas perioda uzsākumu Dienvidjemenas neatkarības atjaunošanai,https://www.newsru.co.il/mideast/2jan2026/yemen811.html Newsru. "Южный совет Йемена" объявил о начале двухлетнего переходного процесса neraugoties uz to, ka tam pretojas valsts vienotību atbalstošā Saūda Arābija. Īsi pirms tam Saūda Arābija bombardēja Mukellas ostu Dienvidjemenā, kurp AAE bija piegādājusi ieročus un mašīnas. Paši saudieši un tiem lojālā valdība šajā laikā kontrolēja gandrīz tikai mazapdzīvotus rajonus valsts ziemeļos, galvenā valsts ziemeļdaļa ar galvaspilsētu palika hutiešu rokās. Janvāra sākumā Saūda Arābijas atbalstītie spēki pārgāja pretuzbrukumā, piespiežot AAE spēkus atkāpties no valsts un ieņemot austrumu Mahras provinci un gandrīz visu ar naftu bagāto dienvidnieku Hadramautas provinci, bet 8. janvārī pārņemot kontroli arī pār Adenu, tādējādi praktiski likvidējot Dienvidjemenas separātismu.Reuters. Saudi coalition says separatist leader fled Yemen with UAE help, advances to Aden

 Skatīt arī 
 Afganistānas pilsoņu karš
 Irākas pilsoņu karš
 Lībijas pilsoņu karš
 Sīrijas pilsoņu karš
 Somālijas pilsoņu karš

 Atsauces 

Kategorija:Jemena
Kategorija:Jemenas vēsture
Kategorija:Pilsoņu kari
Kategorija:21. gadsimta kari