2018. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 2018. gada notikumi Latvijā.

2018. gads Latvijā pasludināts par Goda ģimenes gadu, kurā plānots godināt daudzbērnu ģimenes, veicināt sabiedrības izpratni par ģimenes lomu sabiedrības attīstībā, kā arī vairot sabiedrības izpratni pret ģimenēm.

Populārākie vārdi 2018. gadā dzimušajiem bija Roberts un Sofija.

 Valsts amatpersonas 
 Amats Persona Piezīmes Latvijas Valsts prezidents Raimonds Vējonis Ministru prezidents Māris Kučinskis Kučinska Ministru kabinets Saeimas priekšsēdētāja Ināra Mūrniece 12. Saeima, 13. Saeima

 Latvijas dabas un kultūrvēstures gada simboli 

 Notikumi 
 Janvāris 
 :
 darbnespējas jeb slimības lapas vairs netiek izsniegtas papīra formātā, bet tikai elektroniskā formā, e-veselības sistēmā.
 Latvijai raksturīgajiem augļiem, dārzeņiem un ogām turpmākos trīs gadus būs piemērota samazinātā PVN likme 5% apmērā.
  — pie Gūtmaņa alas izveidojās zemes noslīdenis.
  — zemes nogruvums izpostījis autoceļa P79 posmu.
  — Solvitas Āboltiņas vietu Saeimā ieņēma Artis Gustovskis.
  — oficiālā vizītē ieradās Japānas premjerministrs Šindzo Abe.
  — oficiālā vizītē ieradās Dānijas premjerministrs Larss Leke Rasmusens.
  — Skrundā atklāja jaunuzcelto VUGD depo.
  līdz  — Siguldas trasē notika Eiropas čempionāts kamaniņu sportā.

 Februāris 
  — oficiālā vizītē ieradās Ukrainas premjerministrs Volodimirs Groismans.

 Marts 
  — Saeima galīgajā lasījumā pieņēma grozījumus Izglītības likumā un Vispārējās izglītības likumā, kas paredz ar 2019./2020. mācību gadu mazākumtautību izglītības iestādēs sākt pakāpenisku pāreju uz izglītību tikai latviešu valodā vidusskolu posmā.
  — reaģējot uz bijušā Krievijas aģenta Sergeja Skripaļa saindēšanu Lielbritānijā un solidarizējoties ar vairākām citām Eiropas Savienības (ES) valstīm, Latvija izraidīja Krievijas vēstniecības otro sekretāru.
  — notika akcija "Vislatvijas vecāku sapulce" pret skolu reformu.

 Aprīlis 
  — Kinoteātrī "Splendid Palace" notika uz Vizmas Belševicas autobiogrāfiskā darba balstītās filmas "Bille" pirmizrāde (rež. Ināra Kolmane), kas veltīta Latvijas simtgadei.  
  — oficiālā vizītē ieradās Norvēģijas kroņprincis Hokons un kroņprincese Mete Mārita.
 :
 pēc Valsts prezidenta Raimonda Vējoņa ielūguma oficiālā vizītē ieradās Zviedrijas kroņprincese Viktorija un princis Dāniels.
 par Latvijas Futbola federācijas prezidentu tika ievēlēts Kaspars Gorkšs, nomainot 22 gadus amatā bijušo Gunti Indriksonu.

 Maijs 
 4. maijs — par godu Latvijas Republikas Neatkarības atjaunošanas dienai, Latvijas Bruņoto spēku parāde notika Madonā.
  — oficiālā vizītē ieradās Šveices prezidents Alēns Bersē.
  — noslēgta Daugavas stadiona rekonstrukcijas pirmā kārta, palielinot tā ietilpību līdz 10 461 sēdvietām.
 30. maijs — pie Rīgas Brāļu kapiem tika nošauts maksātnespējas administrators Mārtiņš Bunkus.

 Jūnijs 
  — pēc rekonstrukcijas pirmās kārtas ekspluatācijā tika nodota Mežaparka Lielā estrāde, palielinot skatītāju vietu skaitu līdz 77 000.
 :
 divu dienu valsts vizītē Latvijā ieradās Nīderlandes karalis Vilems Aleksandrs. Vizītes laikā karalim tika pasniegts Triju Zvaigžņu ordenis.
 oficiālā vizītē Latvijā ieradās Slovākijas Republikas Nacionālās padomes priekšsēdētājs Andrejs Danko. Tika runāts par abu valstu sadarbību arī reģionālā līmenī, kā arī rosināt Višegradas grupas valstu kopīgas tikšanās ar Baltijas Asambleju.
  — oficiālā vizītē Latvijā no 13. līdz 17. jūnijam uzturas Indijas Republikas parlamenta apakšpalātas priekšsēdētāja Sumitra Mahadžana (Sumitra Mahajan).
  — Eiropas Centrālās bankas prezidents Mario Dragi izbraukuma sapulcē Rīgā paziņoja par ECB kursa maiņu. Tika paziņots, ka Eiropas Centrālā banka pārstās iepirkt eirozonas valstu obligācijas, kuru iepirkšana bija sākta 2015. gadā un pašreiz sastāda 2,5 triljoni eiro.
  — divu dienu valsts vizītē Latvijā ieradās Polijas prezidents Andžejs Duda.

 Jūlijs 
 :
 Slovākija pievienojās NATO kaujas grupai Latvijā, nosūtot 152 karavīru vienību.
 Atklāti XXVI Vispārējie latviešu Dziesmu un XVI Deju svētki, kas noslēdzās 8. jūlijā.
  — valsts vizītē Latvijā ieradās Itālijas prezidents Serdžo Matarella.
  — liela karstuma apstākļos (Latvijā iestājies karstuma vilnis) Salas purva kūdras ieguves laukos Talsu novada Valdgales pagastā izcēlās ugunsgrēks, kas izvērtās plašā purva un meža ugunsgrēkā.
  — nespējot nodzēst purva un meža degšanu Valdgales pagastā valdība lēma lūgt starptautisko palīdzību.
  — Valdgales pagasta purva un meža ugunsgrēka dzēšanā iesaistījās Lietuvas helikopters. Līdzīga palīdzība tika lūgta arī no Baltkrievijas.
  — kopā ar Latvijas un Lietuvas helikopteriem Valdgales pagasta purva un meža ugunsgrēka dzēšanas darbus uzsāka arī Baltkrievijas helikopters.
  — 10 ha platībā izcēlās meža ugunsgrēks Ķemeru nacionālajā parkā netālu no Kaņiera pilskalna takas. Dzēšanas darbos iesaistījās Latvijas NBS helikopters.
  — purva un meža ugunsgrēks izcēlies Saklaura (Oļļas) purvā Mazsalacas novada Ramatas pagastā pie Latvijas robežas ar Igauniju.

 Augusts 
  — uzsākta purva un meža ugunsgrēka dzēšanā Saklaura purvā Ramatas pagastā.
  — meža ugunsgrēks izcēlies Salas novada Salas pagastā pie Biržiem. Turpinājās ugunsgrēka dzēšana Saklaura (Oļļas) purvā Ramatas pagastā un Valdgales pagastā, kur ugunsgrēks izraisījās jau 17. jūlijā.
  — tika atklāts pirmais IKEA veikals Latvijā.

 Septembris 
  — oficiālā vizītē ieradās Romas pāvests Francisks.
  — Rīgas Centrālajā dzelzceļa stacijā tika sagaidīts pirmais četras galvaspilsētas savienojošais pasažieru vilciens "Kijiva-Minska-Viļņa-Rīga".

 Oktobris 
  — notika 13. Saeimas vēlēšanas.
  — tika izdots Nacionālās enciklopēdijas pirmais sējums.
  — Saeima pieņēma ar Valsts prezidenta atklātu ievēlēšanu saistītos grozījumus Valsts prezidenta ievēlēšanas likumā.

 Miruši 

 Skatīt arī 
 2018. gads
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

 Atsauces 

Latvija

Kategorija:Notikumi Latvijā pēc gada