Nord-Express

Nord-Express ("Ziemeļu ekspresis") bija starptautisks ekpresvilciens, kas savienoja Parīzi/Londonu ar Berlīni un tālāk ar Pēterburgu/Rīgu (1896-1914), pēc Pirmā pasaules kara ar Rīgu/Varšavu (1921-1939), bet pēc Otrā pasaules kara tas kursēja uz Kopenhāgenu (1946-1997).

 Priekšvēsture 
1861. gadā tika atklāta dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils, kas Daugavpilī savienojās ar 1860. gadā izbūvēto dzelzceļa līniju Pēterburga—Daugavpils, ko 1862. gadā caur Viļņu pagarināja līdz Varšavai un savienoja ar Eiropas (normālā) platuma dzelzceļa līniju Varšava—Vīne. Dzelzceļa atzars Lentvare-Kauņa-Kēnigsberga to savienoja ar Berlīni.

 Vēsture 
1896. gadā starptautiskā akciju sabiedrība Compagnie Internationale des Wagons-Lits uzsāka ekspresvilciena Nord-Express kustību maršrutā Parīze—Berlīne—Kēnigsberga—Daugavpils—Pēterburga ar īpašu Rīgas vagonu, ko atkabināja Daugavpils stacijā. Vilciens kursēja divas reizes nedēļā ar pārsēšanos Virbales stacijā uz Vācijas un Krievijas Impēriju robežas, kopējais brauciens no Parīzes līdz Pēterburgai ilga 52 stundas (vairāk kā divas diennaktis).Reichs-Kursbuch 1905, Nachdruck bei Ritzau Verlag Zeit und Eisenbahn, 2005

Pirmā pasaules kara laikā Vācijas okupācijas iestādes uzbūvēja dzelzceļa līniju Jelgava—Šauļi—Tilzīte ar Eiropas standarta sliežu platumu. Pēc kara beigām un neilgi pirms Rīgas miera līguma parakstīšanas 1921. gada 15. februārī atjaunoja tiešo dzelzceļa satiksmi starp Rīgu un Virbaļiem, bet tā paša gada 19. augustā pagarināja bezpārsēšanās vagonu kursēšanu līdz Parīzei un Ostendei, iekļaujot Rīgu kā galapunktu jaunajā Nord-Express maršrutā.
1923. gadā Rīgas-Berlīnes vilcienā sāka iekļaut arī Latvijas dzelzceļu, Lietuvas dzelzceļu un Vācijas dzelzceļu vagonus, jo šie pārvadājumi izrādījās ļoti pieprasīti.

1925. gadā pēc Latvijas dzelzceļu pasūtījuma Rīgas rūpnīca "Fēnikss" uzsāka ražot guļamvagonus.
Vilciens, kurš no Latvijas kursēja pirms Otrā pasaules kara maršrutā Rīga—Jelgava—Kēnigsberga—Berlīne, sasniedza galamērķi 15 stundās un 19 minūtēs, atceļā pavadot pat mazāk — 14 stundas un 43 minūtes, un kļuva par ērtāko un ātrāko transporta līdzekli. Latvijā tā vidējais komerciālais kustības ātrums bija 77,1 km/h, Lietuvā — 79,2 km/h, bet Vācijā — 80,4 km/h.

1934. gadā uzsāka kursēt vagons Ostende-Berlīne-Breslava-Krakova-Ļviva-Bukareste.

 Kustības saraksts (1914)Международное общество спальных вагонов и европейских скорых поездов Путеводитель / Под ред. Н.Н. Лендера (Путника). — СПб.: тип. т-ва А.С. Суворова - "Новое время", 1914. — 312 с. 
   atiet valsts stacija km (verstis) atiet   20:00 (trešdien un sestdien) Krievijas Impērija  Pēterburga(Varšavas stacija)  0  10:30 pienāk (pirmdien un piektdien)
   20:44  Krievijas Impērija  Gatčina  45(42) 09:50    22:02  Krievijas Impērija  Luga  140 (129)  08:34   00:09  Krievijas Impērija  Pleskava  273 (257)  06:21    02:14  Krievijas Impērija  Kārsava  393 (376)  04:00  piekabina Rīgas vagonu  04:19  Krievijas Impērija  Daugavpils  519 (497)  01:49  atkabina Rīgas vagonu   07:03  Krievijas Impērija  Viļņa  704 (658) 22:58    08:53  Krievijas Impērija  Kauņa  789 (755) 21:12  pārsēšanās un muita  11:20  Krievijas Impērija  Virbale  875 (837) 19:46 (+1 stunda)  muita un pārsēšanāsmuita  11:00 (-1 stunda)  Vācijas Impērija  Eitkūni (Eydtkuhnen)  877  17:55    11:55  Vācijas Impērija  Insterburga  937  -    13:23  Vācijas Impērija  Kēnigsberga  964  15:56    15:04  Vācijas Impērija  Elbinga  1081  14:23    15:55  Vācijas Impērija  Diršava (Dirschau)  1110  13:46    17:37  Vācijas Impērija  Konica (Conitz)  1206  -    18:53  Vācijas Impērija  Šneidemīle (Schneidemühl)  1290  11:24    20:41  Vācijas Impērija  Landsberga  1407  -  sestdienās piekabina Maskavas sastāvu  22:45  Vācijas Impērija  BerlīneSilēzijas stacija  1535  07:58 otrdienās tālāk uz Varšavu un Maskavu    22:58  Vācijas Impērija  BerlīneFrīdriha iela  1539  07:32    23:10  Vācijas Impērija  BerlīneZooloģiskais dārzs  1544  07:20    00:53  Vācijas Impērija  Štendāle (Stendal)   1639  05:50    03:07  Vācijas Impērija  Hannovere  1793  03:57    04:41  Vācijas Impērija  Bīlefelde  1902  02:20    06:07  Vācijas Impērija  Dortmunde  2000  00:57    06:41  Vācijas Impērija  Esene  2033  00:19    07:04  Vācijas Impērija  Dīsburga  2056  23:56    07:27  Vācijas Impērija  Diseldorfa  2071  23:35    08:07  Vācijas Impērija  Ķelne  2119  22:58    08:48  Vācijas Impērija  Dīrene (Düren)  2158  21:10    09:23  Vācijas Impērija  Āhene  2189  21:39    08:53 (-1 stunda)  Vācijas Impērija  Herbeštāle (Herbesthal)  2219  21:18 (+1 stunda)    09:05  Beļģija  Velkenreda (Welkenraedt)  2221  -    09:23  Beļģija  Vervjē (Verviers)  2234  19:49   10:07Londonas vagoni 
  10:15  Beļģija  Ljēža  2259  19:13 piekabina Londonas vagonus  ↓  10:49  Beļģija  Juī (Huy)  2288  18:18  ↑  ↓  11:21  Beļģija  Namīra (Namur)  2319  17:49  ↑  ↓  12:06  Beļģija  Šarlruā  2356  17:10  ↑  ↓  12:35  Beļģija  Erkelina (Erquelinnes)  2385  16:41 (muita)  ↑  ↓  13:02  Francija  Žemona (Jeumont, robežkontrole)  2387  16:21  ↑  ↓  14:08  Francija  Senkantēna  2472  15:22  ↑ ↓  16:00 (pienāk)  Francija  Parīze(Ziemeļu stacija)  2624  13:45  ↑  11:37  -  Beļģija  Brisele(Ziemeļu stacija)  2359  -  17:22 12:25  -  Beļģija  Gente  2415  -  16:21  15:30 (prāmis)  -  Beļģija  Ostende  2477  -  15:32 19:55  -  Apvienotā Karaliste  Duvra   -  10:40 (prāmis)  23:03  -  Apvienotā Karaliste  Londona (Čeringkrosas stacija)   -  09:00 

 Pēcvēsture 
Tiešā bezpārsēšanās starptautiskā satiksme šajā maršrutā ar PSRS vilcieniem tika atjaunota 1970. gados, kad PSRS un Polijas robežstacijā Kuzņicā tika izveidots vagonu ratiņu maiņas punkts, jo PSRS sliežu platums (1520 mm) atšķīrās no Eiropā un citviet pasaulē pieņemtā sliežu platuma (1435 mm). 
No Rīgas kursēja bezpārsēšanās vagoni maršrutos Rīga-Jelgava-Viļņa-Varšava-Berlīne (ceļā bija jāpavada 31 stunda 15 minūtes), Rīga-Varšava, Tallina-Varšava. Caur Rēzekni un Daugavpili kursēja Ļeņingradas-Varšavas un Ļeņingradas-Berlīnes vilcieni.
Pēc Baltijas valstu neatkarības atjaunošanas atsākās tiešā dzelzceļa satiksme starp Lietuvu un Poliju ar pārsēšanos Šestoku stacijā, kas tika pārtraukta nepietiekamā pasažieru skaita dēļ. Pašlaik notiek dzelzceļa līnijas Rail Baltica izveide maršrutā Tallina-Rīga-Kauņa-Varšava.
Par pirmo šī projekta fāzi uzskata normālplatuma sliežu atjaunošanu posmā no Šestokas līdz Kauņai (Rail Baltica I). 2016. gada jūnijā pa tām sāka kursēt bezpārsēšanās vilciens Kauņa-Bjalistoka.

 Atsauces 

 Skatīt arī 
 Rail Baltica

Kategorija:Dzelzceļš
Kategorija:Dzelzceļš Vācijā
Kategorija:Dzelzceļš Krievijā
Kategorija:Dzelzceļš Latvijā
Kategorija:Dzelzceļš Lietuvā