Liepmuižas—Vestienas draudzes novads

Liepmuižas—Vestienas draudzes novads () bija viens no 16 Vidzemes guberņas Cēsu apriņķa draudzes novadiem.

 Vēsture 
Izveidojies Rīgas arhibīskapijas Baltavas pilsnovadā. Zviedru Vidzemes laikā 1625. gadā Devēnas muižu pievienoja Bērzaunes draudzes novadam. 1637. gadā karaliene Kristīne Baltavas novadu ar muižām dāvināja kapteinim Ābramam Hiršam.
Vidzemes guberņas laikā Baltavas apkārtne tika iekļauta Liepmuižas un Vestienas draudzes novados. Iršu muižā (Hirschenhof) 1766. gadā tika dibināta vācu kolonija. 1773. gadā abi novadi apvienoti.

Senākā Vestienas luterāņu baznīca celta 1590. gadā Kāla ezera krastā. Zviedru Vidzemes laikā tās vietā uzcelta pirmā mūra baznīca, kas  atjaunota 1744. gadā. Dievnams nodega 1974. gadā un netika atjaunots.
Liepkalnes evaņģēliski luteriskā baznīca ir celta no 1867. līdz 1868. gadam, draudze beidza pastāvēt 1959. gadā.

Muižas
Liepmuižas draudzes novadā 1826. gadā bija šādas muižas:August Wilhelm Hupel. Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und letzter Band, 1782, zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, Riga, lk 185–187,  Google'i raamat 
Liepkalna mācītājmuiža (Linden Pastorat) jeb Liepmuiža
Liepkalnes Ozolu muiža (Linden-Ohsolshof)
Lanstupes muiža (Lambsdorfshof)
Iršu muiža (Hirschenhof), kroņa muiža, sadalīta vācu kolonistiem
Altenes muiža (Helfreichshof), kroņa muiža, sadalīta vācu kolonistiem

Vestienas draudzes novadā 1826. gadā bija šādas muižas:
Vestienas mācītājmuiža (Festen Pastorat) no 1773. gada piederēja pie Liepkalna mācītājmuižas
Vestienas muiža (Festen)
Devēnas muiža (Dewen, Deewen) pie Viešūra ezera
Viesienas muiža (Fehsen)
Tolkas muiža (Tolkenhof)

 Ārējās saites 

 Atsauces 

Kategorija:Vidzemes vēsture
Kategorija:Cēsu apriņķa draudžu novadi