Nikolajs Ņekrasovs (esperantists)

Nikolajs Ņekrasovs (; dzimis , miris ) bija krievu esperantists un tulkotājs uz esperanto valodu, rakstnieks, dzejnieks, žurnālists un literatūras kritiķis.

 Biogrāfija 
Nikolajs Ņekrasovs piedzima 1900. gadā Maskavā. Viņš bija žurnālists, strādāja izdevniecībā.

15 gadu vecumā Ņekrasovs iemācījās esperanto valodu. Bija redaktors paša izdotajam žurnālam Juna Mondo (1918—1919). 1922. gadā bija viens no recenziju žurnāla La Nova Epoko dibinātājiem, kā arī tā redaktors līdz 1930. gadam. 1933. gadā bija rakstu krājuma Новые проблемы языкознания redaktors.

Ņekrasovs tulkojis vairākus krievu klasiķu darbus uz esperanto valodu, tai skaitā Aleksandra Puškina darbus Kupra rajdanto ("Vara jātnieks") un Eŭgeno Onegin ("Jevgeņijs Oņegins"). Ņekrasovs sarakstījis darbus esperanto valodā gan prozas, gan poēzijas žanrā, kā arī darbojies kā esperanto literatūras kritiķis. 1930. gadu sākumā piedalījās materiālu sagatavošanā par literatūru "Esperanto enciklopēdijai". Publicējis daudzas no esperanto valodas radītāja Ludvika Zamenhofa vēstulēm.

1931. gadā Ņekrasovs bija viens no Starptautiskās revolucionāro esperanto rakstnieku asociācijas IAREV (International Association of Revolutionary Esperanto Writers) dibinātājiem. Viņš rediģēja asociācijas pirmo laikrakstu La Nova Etapo ().

 Represijas un nāve 
Padomju Savienībā organizētā Lielā terora laikā, 1938. gadā, Ņekrasovu arestēja, apsūdzot par piedalīšanos "fašistisko spiegu un teroristu esperantistu organizācijas" dibināšanā un vadīšanā. 1938. gada 4. novembrī Ņekrasovu sodīja ar nāvi nošaujot. 1957. gada 26. novembrī viņš tika pēc nāves reabilitēts.

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 NEKRASOV SAT Kulturo (esperanto)
 Poēmas (esperanto)
 no darba Sennacieca Revuo, 1924 (esperanto)
 historio.ru Nikolaj Nekrasov SONETO PRI ESPERANTO Esperanto en Rusio (esperanto)

Kategorija:1900. gadā dzimušie
Kategorija:Maskavā dzimušie
Kategorija:1938. gadā mirušie
Kategorija:Esperanto valodā rakstošie
Kategorija:Padomju represijās nogalinātie
Kategorija:Krievijas literatūras kritiķi