Raunas draudzes novads

Raunas draudzes novads () bija viens no 16 Vidzemes guberņas Cēsu apriņķa draudzes novadiem.

 Vēsture  
Pēc Tālavas zemju dalīšanas 1224. gadā Raunas draudzes novads bija tieši pakļauts Rīgas arhibīskapiem. Alberta II Zauerbēra valdīšanas laikā tika uzcelta Raunas pils (Rownenborgh), kas kalpoja par vienu no arhibīskapu rezidencēm.
Livonijas kara laikā krievu un tatāru karaspēks Raunas pili (Ровно) nenopostīja.
1625. gadā Zviedrijas karalis Gustavs II Ādolfs Raunas pili nodeva dzimtas īpašumā Svantem Banēram. Otrā Ziemeļu kara laikā Raunas pili saspridzināja. No 1658. līdz 1664. gadam par Raunas luterāņu mācītāju strādāja Jānis Reiters, kas šeit tulkoja latviski Mateja evaņģēliju un 1662. gadā publicēja tēvreižu krājumu 40 valodās (Oratio Dominica XL linguarum).

Raunas luterāņu baznīca cieta poļu-zviedru kara laikā, 1613. gadā tā bija bez jumta. Pēc Lielā Ziemeļu kara 1724. gadā tā minēta kā sabrukusi. Baznīcas tornis atjaunots 1736. gadā, no 1793. līdz 1794. gadam uzcelta piebūve ģērbkambarim. No 1803. līdz 1804. gadam un no 1936. līdz 1937. gadam veica baznīcas pārbūvi.zudusilatvija.lv

Muižas
Raunas draudzes novadā 1826. gadā bija šādas muižas:
Raunas mācītājmuiža (Pastorat Ronneburg)
Raunas pilsmuiža (Schloß Ronneburg)
Jaunraunas muiža (Ronnenburg-Neuhof)
Veselavas muiža (Wesselshof)
Baižkalna muiža (Friedrichshof)
Mārsnēnmuiža (Mahrzen, Mahrzenhof), kroņa muiža
Launkalna muiža (Launekaln) 
Rozes muiža (Lubar) 
Startu muiža (Stürzenhof), kroņa muiža
Brantu muiža (Horfenhof, Horstenhof) 
Lisas muiža (Lissenhof)
Paula muiža (Paulenhof)
Kalna muiža (Gresten, Greesten)

 Ārējās saites 

 Atsauces 

Kategorija:Vidzemes vēsture
Kategorija:Cēsu apriņķa draudžu novadi