Bromūdeņražskābe

Bromūdeņražskābe ir bromūdeņraža (HBr) šķīdums ūdenī. Tā ir stipra (stiprāka par sālsskābi), neorganiska, vienvērtīga skābe. Bromūdeņražskābe ir bezkrāsains (ilgāk glabājot — dzeltenīgs) šķidrums ar asu, skābu garšu; koncentrētiem šķīdumiem piemīt asa smaka. Bromūdeņražskābi jāglabā noslēgtos traukos tumšā vietā, jo gaismā tā sadalās.

 Iegūšana 
Laboratorijā bromūdeņražskābi var iegūt, destilējot nātrija bromīda vai kālija bromīda šķīdumu fosforskābē vai atšķaidītā sērskābēM. Schmeisser "Chlorine, Bromine, Iodine" in Handbook of Preparative Inorganic Chemistry, 2nd Ed. Edited by G. Brauer, Academic Press, 1963, NY. Vol. 1. p. 282.:
KBr + H2SO4 → KHSO4 + HBr

Ja sērskābe ir pārāk koncentrēta, tā var oksidēt izveidojušos bromūdeņradi līdz bromam (jeb bromūdeņradis reducē sērskābi līdz sēra dioksīdam)N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, Zvaigzne, 1978, 299. lpp.:
2HBr + H2SO4 → Br2 + SO2 + 2H2O

Bromūdeņražskābi iegūst arī, reducējot bromu ar sēra dioksīdu:
Br2 + SO2 + 2H2O → 2HBr + H2SO4
Ūdens un sasmalcināta ledus maisījumam, kam pievienots broms, laiž cauri SO2, dzesējot reakcijas trauku. Dažas minūtes pēc tam, kad broma sarkanbrūnā krāsa izzudusi, SO2 ievadīšanu pārtrauc, šķidrumu pārnes dalāmajā piltuvē un atdala apakšējo slāni ar varbūtējiem piemaisījumiem. Pievieno nedaudz broma pārpalikušā SO2 saistīšanai, atšķaida ar ūdeni un destilē, paturot pēdējo frakciju, kas destilējas 122—126 °C temperatūrā. Tai pievieno BaCO3 vai Ba(OH)2 sulfātjonu saistīšanai un destilē vēlreiz, iegūstot ļoti tīru bromūdeņražskābiКарякин Ю. В., Ангелов И. И. Чистые химические вещества. Москва : Химия, 1974, 167. lpp. .

 Izmantošana 
Izmanto par reaģentu dažādu organisku un neorganisku broma savienojumu iegūšanai.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Neorganiskās skābes
Kategorija:Broms