Morbillivirus

Morbillivirus ģints (morbillivīrusi jeb masalu vīrusi) pieder pie Mononegavirales kārtas, paramiksovīrusu dzimtas. Dabīgie vīrusa saimnieki ir cilvēki, suņi, kaķi, liellopi un vaļveidīgie. Šajā ģintī pašlaik ir iekļautas septiņas sugas. Slimības, kuras izraisa vīrusi, kas iekļauti šajā ģintī: masalas, gaļēdāju mēris, govju mēris, mazo atgremotāju mēris.

 Taksonomija 
+ Morbillivirus ģints vīrusiĢintsVīrusa nosaukumsVīrusa nosaukums angliski un saīsinājums MorbillivirusSuņu mēra vīrusscanine distemper virus (CDV)Vaļveidīgo morbillivīrusscetacean morbillivirus (CeMV)Kaķu morbillivīruss feline morbillivirus (FeMV)Masalu vīrussmeasles virus (MeV)Mazo atgremotāju mēra vīrusspeste-des-petits-ruminants virus (PPRV)Roņu mēra vīrussphocine distemper virus (PDV)Liellopu mēra vīrussrinderpest virus (RPV)

 Struktūra 
Morbillivīrusu virions ir apvalkots, sfērisks. Tā diametrs ir aptuveni 150 nm. Genoms ir lineārs, ap 15-16kb garš. Genoms kodē 8 olbaltumvielas.

 Ģints  Struktūra  Simetrija  Kapsīda Genoma izkārtojums Genoma segmentācijaMorbillivirus Sfērisks Apvalkota Lineārs Lineārs Monopartite

 Dzīves cikls 
Vīrusa replikācija notiek citoplazmā. Vīrusa iekļūšanai šūnā tas piestiprinās pie saimniekorganisma šūnas, izmantojot, piemēram, CD46, SLAM vai Nectin4 receptorus. Lai vairotos, vīruss izmanto negatīvo RNS vīrusu replikācijas modeli. Vīruss saimniekorganisma šūnu pamet pumpurojoties. Cilvēki, gaļēdāji, atgremotāji, vaļveidīgie un roņi kalpo kā dabiski vīrusa saimnieki. Vīrusa transmisija no viena indivīda otram visbiežāk notiek aerogēnā ceļā.

 Ģints  Saimniekorganismi Audu tropisms  Iekļūšanas receptori Izkļūšana Vairošanās vieta Replikācijas vieta TransmisijaMorbillivirus Cilvēki; suņi; kaķi; vaļveidīgie; roņi limfoīdie audi, epitēlijs SLAM, Nectin4 Pumpurošanās Citoplazma Citoplazma Aerosolu

 Atsauces 

Kategorija:Vīrusi