Baltijas kara apgabals

Baltijas kara apgabals (BKA) () bija pēc Baltijas valstu okupācijas Otrā pasaules kara laikā izveidots PSRS Bruņoto spēku militārais apgabals (1940—1941, 1945—1991).

 Vēsture 
Otrā pasaules kara sākumā 1939. gada rudenī pēc 1939. gada bāzu līguma nosacījumiem Sarkanā armija izvietoja trīs korpusus Baltijas valstu teritorijā. Latvijas rietumu daļā izvietoja 2. atsevišķo korpusu ar štābu Liepājas Karostā. Vēl pirms Baltijas valstu inkorporācijas Padomju Savienības sastāvā 1940. gada 11. jūlijā izveidoja Baltijas īpašo militāro apgabalu ar štābu Rīgā, kuru komandēja ģenerālpulkvedis Aleksandrs Loktionovs.

BKA atjaunoja pēc atkārtotās Igaunijas, Lietuvas un Latvijas okupācijas 1945. gada 9. jūlijā īsi pirms Potsdamas konferences sākuma.
1946. gadā BKA pievienoja anektēto Kaļiņingradas apgabala teritoriju, bet no tā atdalīja Igaunijas teritoriju, kas līdz 1956. gadam ietilpa Ļeņingradas kara apgabala sastāvā.

BKA likvidēja pēc PSRS sabrukuma 1991. gadā un Baltijas valstīs līdz 1994. gadam stacionētās Krievijas Federācijas militārās vienības ietilpināja Bruņoto spēku Ziemeļrietumu grupā (Северо-Западная группа войск). Kaļiņingradas apgabalā 1994. gadā izveidoja īpašo kara rajonu (Калининградский особый район), ko 2010. gadā iekļāva Rietumu kara apgabalā.

 Sastāvs (1990) 
Pirms PSRS sabrukuma 1990. gadā Baltijas kara apgabalā atradās aptuveni 170 000 karavīru, 1300 tanku, 1500 bruņumašīnu, 800 lielgabalu un 170 kaujas helikopteru.Феськов В. И., Калашников К. А., Голиков В. И. Советская Армия в годы «холодной войны» (1945—1991). Томск: Изд-во Том. ун-та, 2004. C. 8. 

 BKA štābs Rīgā (iekārtojās Latvijas Republikas Aizsardzības ministrijas ēkā)
 360. atsevišķais apsardzes un apgādes bataljons Rīgā
 4. speciālo uzdevumu brigāde
 37. atsevišķā desanta šturmēšanas brigāde Čerņahovskā
 901. atsevišķais desanta šturmēšanas bataljons (отдельный десантно-штурмовой батальон) Alūksnē
 1044. atsevišķais desanta šturmēšanas bataljons Tauraģē
 1185. atsevišķais desanta šturmēšanas bataljons Veru
 149. raķešu brigāde
 152. raķešu brigāde
 43. zenītraķešu brigāde
 384. artilērijas brigāde Pluņģē
 918. reaktīvās artilērijas pulks
 149. artilērijas divīzija Karaļaučos
 243. smagās haubiču artilērijas brigāde Karaļaučos
 683. smagās haubiču artilērijas pulks Karaļaučos
 671. lielgabalu artilērijas pulks Karaļaučos
 672. lielgabalu artilērijas pulks Karaļaučos
 689. reaktīvās artilērijas pulks Karaļaučos
 29. prettanku artilērijas pulks Karaļaučos
 2317. izlūkartilērijas pulks
 367. atsevišķais helikopteru pulks Kauņā
 9. inženieru sapieru pulks Kauņā
 46. pontontiltu pulks Kaļiņingradas apgabalā
 434. atsevišķais pontontiltu bataljons Kauņā
 83. sakaru brigāde
 128. sakaru brigāde Rīgā
 206. sakaru pulks
 66. radiotehniskā brigāde Dobelē
 139. atsevišķā speciālo uzdevumu radiotehniskā brigāde
 27. atsevišķais radioelektroniskās cīņas bataljons
 498. atsevišķais radioelektroniskās cīņas bataljons
 6. ķīmiskās aizsardzības brigāde
 63. materiālās apgādes brigāde
 5. automobiļu brigāde
 12. atsevišķais automobiļu pulks
 196. atsevišķais automobiļu bataljons
 474. atsevišķais automobiļu bataljons
 22. cauruļlicēju brigāde
 229. medicīnas brigāde
 54. apgabala mācību centrs Rīgā
 177. tanku pulks Dobelē
 193. mācību tanku pulks Dobelē
 207. mācību tanku pulks Ventspilī
 13. gvardes mācību motostrēlnieku pulks Ādažos
 1261. mācību artilērijas pulks Ādažos
 1265. mācību zenītartilērijas pulks Veru
 422. atsevišķais mācību inženieru sapieru bataljons Tērvetē
 84. atsevišķais mācību sakaru bataljons Dobelē-2
 712. atsevišķais mācību automobiļu bataljons
 381. atsevišķais mācību remonta bataljons
 29. atsevišķais mācību medicīniski sanitārais bataljons
 107. motostrēlnieku divīzija Viļņā
 144. motostrēlnieku divīzija Tallinā
 11. gvardes armija Kaļiņingradā

 Gaisa karaspēks 

 15. gaisa armija (15-я воздушная армия) ar daudziem militārajiem lidlaukiem Latvijā, Igaunijā, Lietuvā un Kaļiņingradas apgabalā.
 814. mobilā aviācijas remonta darbnīca

 BKA pavēlnieki 
 A. Loktionovs (Локтионов, А. Д., 1940—1941);
 F. Kuzņecovs (Кузнецов Ф. І., 1941);
 M. Bijazi (Биязи М. М., 1943—1944);
 I. Bagramjans (Баграмян І. Х., 1945—1954);
 O. Gorbatovs (Горбатов О. В., 1954—1958);
 P. Batovs (Батов П. І., 1958—1959);
 J. Gusakovskis (Гусаковський Й. І., 1959—1963);
 G. Hetagurovs (Хетагуров Г. І., 1963—1971);
 V. Govorovs (Говоров В. Л., 1971—1972);
 O. Majorovs (Майоров О. М., 1972—1980);
 S. Postņikovs (Постников С. І., 1980—1984);
 A. Betehtins (Бетехтин А. В., 1984—1987);
 V. Grišins (Гришин В. І., 1987);
 F. Kuzmins (Кузьмин Ф. М., 1987—1991);
 V. Mironovs (Миронов В. И., 1991).

 Citas PSRS bruņoto spēku daļas Baltijā 

 Baltijas kara flotes galvenās kara bāzes atradās Baltijskā, Daugavgrīvā, Liepājā, Paldiskos, Tallinā, kā arī Svinoujscē Polijā.
 Baltijas robežapgabals (Прибалтийский пограничный округ), kas atradās PSRS VDK robežapsardzības karaspēka (Пограничные войска КГБ СССР) pakļautībā. Robežapsardzības karaspēka vadība atradās Rīgā, bet vienības Rakverē (6-й Гдыньский Ордена Красной Звезды пограничный отряд), Tallinā (106-й Таллинский пограничный отряд), Kuresārē (11-й Кингисеппский (Куресаарский) пограничный отряд), Ventspilī (8-й Вентспилсский пограничный отряд), Klaipēdā (23-й Клайпедский пограничный отряд) un Pravdinskā (95-й Кенигсбергский орденов Ленина и Красной Звезды пограничный отряд).
 BKA teritorijā atradās arī PSRS Stratēģiskās nozīmes raķešu karaspēka (Ракетные войска стратегического назначения СССР) 50. raķešu armijas divīzijas:
 23. gvardes raķešu divīzija (23-я гвардейская ракетная дивизия) ar štābu Valgā, kuras sastāvā no 1960. līdz 1982. gadam bija šādi pulki:
 30. gvardes raķešu pulks Alūksnē ar trīs divizioniem Strautiņos (raķešu komplekss Р-12н), Zeltiņos (Р-12н) un Tirzā (Р-12в). 1982. gadā raķetes pārveda uz Ostrovu
 305. gvardes raķešu pulks Veru (Р-12н), 1982. gadā raķetes pārveda uz Ostrovu
 846. raķešu pulks Valgā (Р-12н, Р-12в)
 24. gvardes raķešu divīzija ar štābu Gvardejskā
 29. gvardes raķešu divīzija ar štābu Šauļos, kuras sastāvā no 1960. līdz 1981. gadam bija šādi pulki:
 79. raķešu pulks Pluņģē
 115. raķešu pulks Paplakā ar diviem divizioniem Bārtā (Р-5м) līdz 1968. gadam
 307. raķešu pulks Jelgavā ar divizioniem Misā (Р-14, Р12н? šahtās) un diviem divizioniem pie Zālītes (Р-12в)
 344. raķešu pulks Priekulē ar divizioniem Vaiņodē, Nīgrandē (Р-14н), vienu divizionu Embūtē (Р-14в)
 867. raķešu pulks Dobelē ar divizioniem Tērvetē, Augstkalnē (Р-12н) un Elejā (Р-12в)
 58. gvardes raķešu divīzija ar štābu Kauņā līdz 1990. gadam

 Atsauces 

Kategorija:Baltijas valstis
Kategorija:Otrais pasaules karš
Kategorija:PSRS Bruņotie spēki