Alternatīva Vācijai

"Alternatīva Vācijai" (, AfD) ir labēja pretimigrācijas un eiroskeptiska politiskā partija Vācijā.

 Vēsture 
Partija ir dibināta 2013. gada aprīlī, tā paša gada septembrī notikušajās federālajās vēlēšanās tā ieguva 4,7% balsu, gandrīz pārvarēja 5% barjeru, lai iekļūtu Bundestāgā. Nākamajā gadā partija ieguva 7 no 96 Vācijai atvēlētajām vietām Eiropas Parlamentā. 2016. gadā notikušajās Vācijas federālo zemju vēlēšanās "Alternatīva Vācijai" iekļuva triju federālo zemju landtāgos.

2017. gada Bundestāga vēlēšanās AfD ieguva 12,6% balsu, 2021. gada Bundestāga vēlēšanās 10,3% balsu, bet 2025. gada Bundestāga vēlēšanās 20,8% vēlētāju balsu (152 vietas parlamentā; pieaugums par 10,4%).

 Popularitāte 
2023. gadā partiju atbalstīja 20% iedzīvotāju galvenokārt agrākās VDR teritorijā, kas nostādīja to otrajā vietā aiz kristīgajiem demokrātiem.

 Sadarbība ar Krieviju 

Krievijas-Ukrainas kara laikā 2023. gada 5. jūlijā AfD iesniedza prasību Vācijas konstitucionālajā tiesā par to, ka valdības lēmums par tanku piegādi Ukrainai nebija saskaņots ar Vācijas parlamentu. 
Pētnieciskās žurnālistikas tīmekļa izdevums The Insider ziņoja, ka norādi sākt tiesvedību pret Vācijas valsti un tam nepieciešamo finansējumu 2023. gada martā no Krievijas saņēmis partijas AfD Bundestāga deputāta palīgs un naturalizētais Vācijas pilsonis Vladimirs Sergijenko.«The Insider»: Vācijas galēji labējās partijas tiesāšanās ar valsti – Kremļa pasūtījums lsm.lv 2023. gada 5. augustā

Pirms tam 2023. gada  21. aprīlī laikraksts The Washington Post publicēja no 2022. gada jūlija līdz novembrim tapušus Krievijas dokumentus par sadarbību starp AfD un Vācijas kreisajiem ekstrēmistiem masu pretkara protestu organizēšanā pret Vācijas valdības atbalstu Ukrainai.Kremlin tries to build antiwar coalition in Germany, documents show. In: Washington Post, 21. April 2023.

 Atsauces 

 Ārējās saites 



Kategorija:Vācijas politiskās partijas