Itālijas karaļu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti Itālijas karaļi. Itālijas karalis (, ) bija Itālijas Karalistes valdnieku tituls gandrīz 1500 gadus. Pirmais Itālijas karalis bija Odoakrs, kurš izbeidza Rietumromas impērijas pastāvēšanu. Itālijas sadrumstalotības gadsimtos tituls piederēja Svētās Romas impērijas imperatoriem. Pēc Itālijas Karalistes pastāvēšanas beigām 1946. gadā, tituls vairs netiek piešķirts.

 Vēsture 
Pēc nākšans pie varas 476. gadā Odoakrs likvidēja imperatora institūciju un kā Itālijas karalis (Rex Italiae) valdīja kā Austrumromas imperatora Zenona vasalis jaunizveidotajā Itālijas Karalistē. Pēc konflikta ar Odoakru, imperators Zenons Itālijas karaļa titulu apsolīja Teodorikam Lielajam, kurš 493. gadā sakāva un nogalināja Odoakru izveidojot savu ostgotu barbaru karalisti. Pēc 20 gadus ilga kara imperatora Justiniāna Lielā armijas sagrāva ostgotu karalisti un ieviesa tiešu Austrumromas impērijas pārvaldi Itālijā.

568. gadā kara novājinātajā Itālijas pussalā iebruka langobardi, ieņēma apmēram pusi no Itālijas un izveidoja savu neatkarīgu Langobardu karalisti. Turpmākos 200 gadus viņi pavadīja karojot pret Austrumromu un palielinot karalistes teritoriju.

Pēc Romas pāvesta aicinājuma Itālijā iebruka franku karalis Kārlis Lielais, kurš 774. gadā iznīcināja Langobardu karalisti un pieņēma Langobardu karaļa titulu. Pēc pēdējā karolingu dinastijas pārstāvja Kārļa III nāves 888. gadā Itālijā iesākās feodālā anarhija, kas turpinājās līdz 962. gadam un šajā laikā par karaļiem vienlaikus dēvējās vairāki pretendenti, kas izmanto titulu Itāliešu karalis (Rex Italicorum).

962. gadā Svētās Romas Impērijas imperators Otons I iekaroja Itālijas ziemeļu un centrālo daļu un pieņēma titulu Rex Italicorum. Pēc 1024. gada Svētās Romas impērijas imperatori lietoja titulu Rex Italiae. Sākotnēji kronēšana par Itālijas karali notika Pāvijā, vēlāk Milānā bet Kārli V kronēja Boloņā.

1805. gadā Napoleonu I Milānā ar Lombardijas dzelzs kroni kronēja par Itālijas karali. Pēc Napoleona gāšanas 1814. gadā līdz Itālijas Karalistes izveidošanai 1861. gadā tituls netika lietots. Pēc Itālijas konstitucionālā referenduma 1946. gadā monarhija Itālijā beidza pastāvēt.

 Uzskaitījums 

 Rex Italiae (476—493) 
 Portrets  Vārds, uzvārds (Dzimis—miris)  Valdīšanas periods  Piezīmes 80px  Odoakrs Odoacer (433—493)  476. gads — 493. gada 15. marts 

 Ostgotu karaliste (493—553) 

 Portrets  Vārds, uzvārds (Dzimis—miris)  Valdīšanas periods  Piezīmes 80px  Teodoriks Lielais  Theoderic the Great (454—526)  493. — 526. gada 30. augusts  80px  Atalariks  Athalaric (516—534)  526. gads — 534. gada 2. oktobris  80px  Teodahads  Theodahad (480—536)  534. — 536. gads  80px  Vitigess  Vitiges (?—540)  536. — 540. gads  80px  Ildibads  Ildibad (?—541)  540. — 541. gads  80px  Erariks  Eraric (?—541)  541. gads  80px  Totila  Totila (?—552)  541. gads — 552. gada 1. jūlijs  80px  Teija  Teia (?—552/553)  552. — 553. gads 

 Langobardu karaliste (568—814) 

 Portrets  Vārds, uzvārds (Dzimis—miris)  Valdīšanas periods  Piezīmes 80px  Alboins  Alboin (ap 530 — 572)  568. — 572. gads  80px  Klefs  Cleph  572. — 574. gads  Hercogu valdīšanas posms (10 gadu pārtraukums) 80px  Autari  Authari (ap 540 — 590)  584. — 590. gads  80px  Agilulfs  Agilul (ap 555 — 616)  590. — 616. gads  80px  Adaloalds  Adaloald (602—628)  616. — 626. gads  80px  Arioalds  Arioald  626. — 636. gads  80px  Rotari  Rothari  636. — 652. gads  80px  Rodoalds  Rodoald  652. — 653. gads  80px  Ariperts I  Aripert I  653. — 661. gads  80px  Perktarits un Godeperts  Perctarit and Godepert  661. — 662. gads  valdīja reizē 80px  Grimoalds  Grimoald (ap 610 — 671)  662. — 671. gads  80px  Perktarits Perctarit (? — 688)  671. — 688. gads  valdīja otrreizē 80px  Alahiss Alahis  688. — 689. gads  80px  Kuniperts Cunipert  688. — 700. gads  80px  Liutperts Liutpert (? — 702)  700. — 701. gads  80px  Raginperts Raginpert  701. gads  80px  Ariperts II Aripert II  701. — 712. gads  80px  Ansprands Ansprand (ap 657 — 712)  712. gads  80px  Liutprands Liutprand (? — 744)  712. — 744. gads  80px  Hildeprands Hildeprand (? — 744)  744. gads  80px  Rathiss Ratchis  744. — 749. gads  80px  Austulfs Aistulf (? — 756)  749. — 756. gads  80px  Deziderijs Desiderius (? — ap 786)  756. — 774. gads  80px  Kārlis Lielais Charlemagne (742—814)  774. gada 10. jūlijs — 814. gada 28. janvāris 

 Itālijas Karaliste (781—963) 

 Portrets  Vārds, uzvārds (Dzimis—miris)  Valdīšanas periods  Dinastija  Piezīmes Karolingu dinastija (781—888) 80px  Pipins  Pepin (773—810)  781. gada 15. aprīlis — 810. gada 8. jūlijs   Karolingu dinastija  80px  Bernards  Bernard (797—818)  810. gada 8. jūlijs — 818. gada 17. aprīlis   Karolingu dinastija  80px  Lotārs I  Lothair I (795—855)  818. gada 17. aprīlis — 855. gada 23. septembris   Karolingu dinastija  80px  Luijs II  Louis II (825—875)  844. gada 15. jūnijs — 875. gada 12. augusts   Karolingu dinastija  80px  Kārlis II Plikgalvis  Charles the Bald (823—877)  875. gada 12. augusts — 877. gada 6. oktobris   Karolingu dinastija  80px  Karlomans  Carloman (ap 830—880)  877. gada 6. oktobris — 879. gads   Karolingu dinastija  80px  Kārlis III Resnais  Charles the Fat (839—888)  879. gads — 888. gada 13. janvāris   Karolingu dinastija  Nestabilitātes periods (888—962)  (Pēc 888. gada Itālijā sākās nestabilitāte, kad vienlaikus valdīja vairāki karaļi) 80px  Berengars I  Berengar I (839—888)  888. — 896. gads   Unrošidu dinastija  Vācijas karaļa Arnulfa no Karintijas vasalis 80px  Gvido III no Spoleto  Guy III of Spoleto (?—894)  889. — 894. gads   Vidonīdu dinastija  Berengara I pretinieks; Valdīja lielā daļā Itālijas, taču Arnulfs no Karintijas viņu gāza no troņa 80px  Lamberts Spoleto  Lambert of Spoleto (ap 880—898)  891. — 898. gads   Vidonīdu dinastija  Līdz 894. gadam valdīja kopā ar tēvu Gvido III no Spoleto 80px  Arnulfs no Karintijas  Arnulf of Carinthia (ap 850—899)  894. — 899. gads   Karolingu dinastija  80px  Ratolds  Ratold  896. gads   Karolingu dinastija  vicekaralis Pēc 896. gada Arnulfs no Karintijas un Ratolds zaudēja kontroli pār Itāliju. Itālija tika sadalīta starp Berengariem un Lambertiem 80px  Berengars I  Berengar I (839—888)  896. — 924. gads   Unrošidu dinastija  80px  Lamberts Spoleto  Lambert of Spoleto (ap 880—898)  896. — 898. gads   Vidonīdu dinastija  80px  Luijs III Aklais  Louis the Blind (ap 880—928)  900. — 905. gads   Busonīdu dinastija  Berengars I pretinieks no 900. līdz 902. gadam un 905. gadā 80px  Rūdolfs II  Rudolph II (ap 880—937)  922. — 933. gads   Senie Velfi  Uzvarēja Berengaru I, taču 926. gadā aizbēga no Itālijas 80px  Hugo Ārls  Hugh of Arles  926. — 947. gads   Busonīdu dinastija  Ar Berengara I gādību iecelts karalis 80px  Lotārs II  Lothair II (926/928—950)  945. — 950. gads   Busonīdu dinastija  80px  Berengars II  Berengar II (ap 900—966)  950. — 961. gads   Ivrejas dinastija  80px  Adalberts  Adalbert (932/936—971/975)  950. — 963. gads   Ivrejas dinastija 

951. gadā Otons I Lielais iebruka Itālijā un tika kronēts ar Lombardijas dzelzs kroni. Pēc 952. gada Berengars II un Adalberts kļuva par Otona I vasaļiem un Itālijas teritoriju pārvaldīja līdz Otona I nāvei.

 Svētās Romas impērija sastāvā (962—1556) 
Svētās Romas impērijas imperatori, kas kronēti par Itālijas karaļiem

 Portrets  Vārds, uzvārds (Dzimis—miris)  Valdīšanas periods  Dinastija  Piezīmes Otonu dinastija (962—1014) 80px  Otons I Lielais  Otto I Magnus (912—973)  962. gada 2. februāris — 973. gada 7. maijs   Otonu dinastija  80px  Oto II Otons  Otto II (955—983)  973. gada 7. maijs — 983. gada 7. decembris   Otonu dinastija  80px  Oto III Otons  Otto III (980—1002)  996. gada 21. maijs — 1002. gada 24. janvāris   Otonu dinastija  80px  Ivrejas Ardvins  Arduin I of Ivrea (955—1015)  1002. gada 15. februāris — 1014. gads   Otonu dinastija  80px  Heinrihs II Svētais  Heinrich II der Heilige (973—1024)  1014. gada 14. februāris — 1024. gada 13. jūlijs   Otonu dinastija  Saliešu dinastija (1027—1125) 80px  Konrāds II Salietis  Konrad II (ap 990 — 1039)  1027. gada 26. marts — 1039. gada 4. jūnijs   Saliešu dinastija  80px  Heinrihs III  Heinrich III (1016—1056)  1046. gada 25. decembris — 1056. gada 5. oktobris   Saliešu dinastija  80px  Heinrihs IV  Heinrich IV (1050—1106)  1056. gada 5. oktobris — 1105. gada 31. decembris   Saliešu dinastija  80px  Konrāds II  Conrad II (1074—1101)  1093. — 1098. gads   Saliešu dinastija  80px  Heinrihs V Salietis  Heinrich V (1081/86—1125)  1111. gada 13. aprīlis — 1125. gada 23. maijs   Saliešu dinastija  Zuplinburgu dinastija (1133—1137) 80px  Lotārs III Zuplinburgs  Lothar III (1075—1137)  1133. gada 4. jūnijs — 1137. gada 4. decembris   Zuplinburgu dinastija  Otvilu dinastija (1130—1154) 80px  Rožērs II  Ruggeru II di Sicilia (1095—1154)  1130. gada 27. septembris — 1154. gada 25. februāris   Otvilu dinastija  Rožērs II līdz vismaz 1135. gadam izmantoja titulu — Sicīlijas un Itālijas karalis. Savukārt vēlāk izmantoja tikai Sicīlijas, Apūlijas un Kalabrijas karaļa titulu. Lai arī viņa karaliste atradās Itālijas dienvidu daļā, viņš nekad nekontrolēja oficiālo Itālijas Karalisti, kas atradās Svētās Romas impērijas sastāvā. Hoenštaufenu dinastija (1128—1197) 80px  Konrāds III  Konrad III (1093—1152)  1128. gads — 1155. gada 15. februāris   Hoenštaufenu dinastija  80px  Frīdrihs I Barbarosa  Friedrich I (1122—1190)  1155. gada 8. jūnijs — 1190. gada 10. jūnijs   Hoenštaufenu dinastija  80px  Heinrihs VI  Heinrich VI (1165—1197)  1191. gada 15. aprīlis — 1197. gada 28. septembris   Hoenštaufenu dinastija  Velfu dinastija (1209—1212) 80px  Otons IV  Otto IV (1175—1218)  1209. — 1212. gads   Velfu dinastija  Hoenštaufenu dinastija (1220—1254) 80px  Frīdrihs II Hoenštaufens  Friedrich II (1194—1250)  1212. gada 5. decembris — 1250. gada 13. decembris   Hoenštaufenu dinastija  80px  Konrāds IV  Conrad IV (1228—1254)  1220. gada 23. aprīlis — 1242. gada 12. februāris   Hoenštaufenu dinastija  80px  Konrāds V  Conrad V (1252—1268)  1237. gada maijs — 1254. gada 21. maijs   Hoenštaufenu dinastija  Luksemburgu dinastija (1311—1313) 80px  Heinrihs VII Luksemburgs  Heinrich VII (ap 1275—1313)  1311. gada 6. janvāris — 1313. gada 24. augusts   Luksemburgu dinastija  Vitelsbahu dinastija (1314—1347) 80px  Ludvigs IV Bavārietis  Ludwig IV. der Bayer (1282—1347)  1327. gada 31. maijs — 1347. gada 11. oktobris   Luksemburgu dinastija (1355—1437) 80px  Kārlis IV Luksemburgs  Karl IV (1316—1378)  1355. gads — 1378. gada 29. novembris   Luksemburgu dinastija  80px  Sigismunds Luksemburgs  Sigismund (1368—1437)  1431. gads — 1437. gada 9. decembris   Luksemburgu dinastija  Hābsburgu dinastija (1452—1740) 80px  Frīdrihs III Hābsburgs  Friedrich III (1415—1493)  1452. gada 19. marts — 1493. gada 19. augusts   Hābsburgu dinastija  80px  Kārlis V Hābsburgs  Karl V (1500—1558)  1519. gada 28. jūnijs — 1556. gada 27. augusts   Hābsburgu dinastija 

 30px Napoleona Itālijas Karaliste (1805—1814) 30px 

 Portrets  Vārds, uzvārds (Dzimis—miris)  Valdīšanas periods  Dinastija  Piezīmes 80px  Napoleons Bonaparts Napoléon Bonaparte (1769—1821)  1805. gada 17. marts — 1814. gada 11. aprīlis   Napoleona dinastija 

 30px Itālijas Karaliste (1861—1946) 30px 

 Portrets  Vārds, uzvārds (Dzimis—miris)  Valdīšanas periods  Dinastija  Piezīmes 80px  Viktors Emanuels II Vittorio Emanuele II (1820—1878)  1861. gada 17. marts — 1878. gada 9. janvāris   Savojas dinastija  80px  Umberto I Umberto I di Savoia (1844—1900)  1878. gada 9. janvāris — 1900. gada 29. jūlijs   Savojas dinastija  80px  Viktors Emanuels III Vittorio Emanuele III (1869—1947)  1900. gada 29. jūlijs — 1946. gada 9. maijs   Savojas dinastija  80px  Umberto II Umberto II (1904—1983)  1946. gada 9. maijs — 1946. gada 18. jūnijs   Savojas dinastija 

 Skatīt arī 
 Langobardu karaļu uzskaitījums
 Neapoles karaļu uzskaitījums
 Svētās Romas impērijas imperatoru uzskaitījums
 Abu Sicīliju karalistes karaļu uzskaitījums
 Venēcijas dodžu uzskaitījums
 Sicīlijas karaļu uzskaitījums
 Sardīnijas karaļu uzskaitījums
 Toskānas valdnieku uzskaitījums
 Itālijas prezidentu uzskaitījums
 Itālijas premjerministru uzskaitījums

*
Kategorija:Valdnieku uzskaitījumi