Rēzeknes 5. pamatskola

Rēzeknes 5. pamatskola (līdz 2022. gadam — Rēzeknes 5. vidusskola) ir vispārējās pamatizglītības iestāde Rēzeknes Ziemeļu rajonā, Latvijā. Skola dibināta 1967. gadā un atrodas Rūpnīcas ielā 11. Mācības notiek latviešu valodā. Kopš 1981. gada skolā darbojas profesionāli orientēta mūzikas programma, kas ir viena no skolas raksturīgākajām iezīmēm.

 Vēsture 
 Dibināšana un pirmie gadi (1967–1980) 

Skola dibināta 1967. gadā kā divplūsmu vidusskola topošajā Rēzeknes rūpnieciskajā Ziemeļu rajonā. Ēka tika uzcelta pēc jauna projekta un bija paredzēta vairāk nekā tūkstoš skolēniem. Skolā ierīkoja fizikas, ķīmijas un bioloģijas laboratorijas, priekšmetu kabinetus, divas sporta zāles (viena — lielākā pilsētā), stadionu, trīs sporta laukumus un peldbaseinu ar 25 metru celiņu.P. Ančupāns. «Dzimusi jubilejas gadā». — Znamja Truda, Nr. 99, 1967. gada 19. augusts. Dibināšanas gadā skolā mācījās 892 skolēni un strādāja 50 skolotāji.

1976. gadā krievvalodīgā plūsma tika pārcelta uz jaunuzcelto 6. vidusskolu, un turpmāk skolā mācības notika tikai latviešu valodā.

 Mūzikas novirziens un neatkarības kustība (1981–1991) 

1981. gadā skolā atvēra klases ar padziļinātu mūzikas mācīšanu. Mūzikas novirziena izveidi ierosināja Izglītības nodaļas vadītājs Jānis Laimonis Rožukalns, direktors Francis Laurs un direktora vietniece Inta Vītola. Par pamatu mūzikas novirzienam kļuva skolotājas Vilhelmīnas Uščas vadītais koris, kas bija ieguvis 1. vietu IV Skolēnu Dziesmu un deju svētkos.Valda Madalāne. «Un dziesmas skan». — Darba Karogs, 1992. gada 23. maijs. Pirmajā mūzikas klasē mācījās 30 pirmklasnieki.

1985. gadā direktora K. Škirmantas laikā skolā tika atcelta sestdienas mācību diena.

1989. gadā Vijas Poikānes vadībā tika izveidots akordeonistu ansamblis, kas vēlāk koncertēja Latvijā, Polijā, Dānijā, Norvēģijā un Lietuvā.

1989. gadā Rēzeknes 5. vidusskola kļuva par pirmo skolu pilsētā, kurā tika pacelts sarkanbaltsarkanais karogs un dziedāta Latvijas himna „Dievs, svētī Latviju".

1991. gadā daudzi skolas skolēni devās uz Rīgu piedalīties barikādēs.

 Neatkarības posms (1992–1999) 

1992.–1993. gadā Latvijas izglītības sistēma piedzīvoja būtiskas pārmaiņas. Šajā periodā skolu vadīja direktori J. Rudzišs (1992) un D. Činkure (1993–1998).

1995. gadā skolas zēnu koris Ināras Zlidnes vadībā Skolēnu Dziesmu un deju svētku finālskatē kļuva par 1. pakāpes laureātu.

1998. gadā par skolas direktori kļuva Vija Poikāne, kura šo amatu ieņem joprojām.

1999. gadā sākumskolas klases sāka mācīties atsevišķā ēkā — bijušā bērnudārza telpās, kas ieguva nosaukumu „mazā skola". Līdz ar to tika likvidēta otrā maiņa.

 Izaugsme (2000–2009) 

2000. gadā skolas zēnu koris tika ierakstīts Latvijas Radio kā viens no labākajiem zēnu koriem valstī.

2001. gadā skola saņēma licenci ceturtās izglītības programmas īstenošanai. 2002. gadā 10.–12. klašu skolēni sāka apgūt komerczinību programmu „Esi līderis".

2001./2002. mācību gadā skolā mācījās 1073 skolēni — skola kļuva par lielāko vidusskolu Rēzeknē.

2006./2007. mācību gadā 83,4% divpadsmito klašu skolēnu nokārtoja centralizētos eksāmenus vismaz ABC līmenī — labākais rezultāts pilsētā un 12. labākais valstī.

2008./2009. mācību gadā skolā mācījās 770 skolēni: 240 skolēnu 1.–4. klasēs, 325 skolēni 5.–9. klasēs un 205 skolēni 10.–12. klasēs.

 Modernizācija un projekti (2010–2019) 

2010./2011. mācību gadā projekta „Kvalitatīvai dabaszinātņu apguvei atbilstošas materiālās bāzes nodrošināšanai" ietvaros tika veikts remonts četros mācību kabinetos.

2011./2012. mācību gadā tika īstenots energoefektivitātes projekts — skola ieguva jaunu fasādi, tika nomainīti logi, durvis un apgaismojums, kā arī veikta ēkas siltināšana.

2012./2013. mācību gadā projekta „ESTLARTUS Traffic" ietvaros pie skolas tika rekonstruēts laukums, kur regulāri notiek Jauno satiksmes dalībnieku forumi.

2013./2014. mācību gadā Draudzīgā aicinājuma skolu reitingā pilsētu vidusskolu grupā skola ieņēma 1. vietu, 2015./2016. mācību gadā — 3. vietu.  Valsts prezidents Raimonds Vējonis skolas vadībai pasniedza Atzinības rakstu.

2016. gada 1. septembrī sākumskolas klases atgriezās galvenajā skolas ēkā izremontētajos un moderni aprīkotajos mācību kabinetos.

2017. gada oktobrī skola atzīmēja 50 gadu jubileju.

2018. gada decembrī skolā viesojās Latvijas Valsts prezidents Raimonds Vējonis.

2019. gadā skola saņēma Latvijas Universitātes „Skolu balvu 2019" par nozīmīgu devumu studentu saimes papildināšanā.

 Reorganizācija (kopš 2020) 

2020. gada februārī Rēzeknes pilsētas dome pieņēma lēmumu reorganizēt 3., 5. un 6. vidusskolu par pamatskolām. Lēmums tika pamatots ar Ministru kabineta 2018. gada noteikumiem Nr. 583, kas noteica — lai saņemtu valsts līdzfinansējumu pedagogu algām, vidusskolās jāmācās vismaz 120 skolēniem 10.–12. klasēs. Šo prasību pilsētā izpildīja vienīgi Rēzeknes Valsts 1. ģimnāzija ar 191 skolēnu. Reorganizācija bija saistīta arī ar vairāk nekā 8 miljonu eiro ES struktūrfondu investīcijām Rēzeknes 2. vidusskolas un Valsts 1. ģimnāzijas renovācijā — fondu nosacījumi prasīja palielināt skolēnu skaitu renovētajās skolās, tādējādi pārējām vidusskolām zaudējot vidusskolas statusu.

Pret lēmumu iestājās skolas vecāki, absolventi un opozīcijas deputāti, iesniedzot vairāk nekā 500 parakstus Rēzeknes pilsētas domei, Izglītības un zinātnes ministrijai un Saeimas Cilvēktiesību komisijas Latgales apakškomisijai.

2020. gada martā sakarā ar Covid-19 pandēmiju skola pārgāja uz attālināto mācību procesu.

 pie skolas tika atklāta piepūšamā futbola halle — pirmā šāda veida sporta būve Latvijā un ceturtā slēgtā futbola būve valstī. Halli ar mākslīgo segumu (64×43 m) ražoja Slovēnijas uzņēmums DUOL. Projekts tika īstenots sadarbībā ar Latvijas Futbola federāciju, pašvaldības ieguldījums bija 407 222 eiro.

2022. gada vasarā vidusskola tika pārveidota par pamatskolu.

 Izglītības programmas 

Skolā tiek īstenotas trīs izglītības programmas:
 vispārējās pamatizglītības programma;
 vispārējās pamatizglītības profesionāli orientētā virziena mūzikas programma;
 speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem.

Skolā darbojas atbalsta personāls — psihologs, sociālais pedagogs, logopēds, karjeras konsultants un medmāsa.

 Interešu izglītība 

Papildus mūzikas programmā iekļautajiem kolektīviem skolā darbojas arī citas interešu izglītības programmas — tautas deju kolektīvi, teātra sports, zīmēšanas pulciņš, jaunie ceļu satiksmes dalībnieki, sporta pulciņi, datorika, 3D modelēšana un robotika.

 Mūzikas programma 

Padziļinātā mūzikas mācīšana skolā sākās 1981. gadā, un tā kļuva par vienu no skolas raksturīgākajām iezīmēm. Laika gaitā mūzikas novirzienu papildināja dažādu instrumentu — akordeona, ģitāras, vijoļu, pūšamo un sitamo instrumentu spēle. Līdz 2021. gadam mūzikas programmu bija absolvējuši vairāk nekā 1000 skolēnu.

 Kori un ansambļi 

Skolā darbojas vairāki mūzikas kolektīvi:
 jauktais koris „Zīle" (5.–9. klase);
 zēnu koris „Olūteņš";
 jaunāko klašu koris (2.–4. klase);
 akordeonistu ansamblis „Rondo";
 vokāli instrumentālais ansamblis „FTB";
 popgrupas (kopš 2001).

Skolas pūtēju orķestri dibināja Rolands Ankipāns. Pēc viņa aiziešanas orķestris uz laiku pārtrauca darbību, bet 2010. gadā to atjaunoja diriģents Deniss Smirnovs.

Skolā kopš 1987. gada strādā mūzikas pedagoģe Inga Urtāne-Baranovska — latviešu šlāgermūzikas dueta „Inga un Normunds" soliste. Viņa vada popgrupas, ir piecu koru koncertmeistare un māca klavierspēli.

 Sasniegumi 

Skolas mūzikas kolektīvi guvuši ievērojamus panākumus valsts mēroga skatēs. Jauktais koris „Zīle" Skolēnu Dziesmu un deju svētku finālskatēs kļuva par 1. pakāpes laureātu 2000., 2005., 2010. un 2015. gadā. Zēnu koris šo godu ieguva 1995. gadā, un 2000. gadā tas tika ierakstīts Latvijas Radio kā viens no labākajiem zēnu koriem valstī. 2010. gadā 5.–9. klašu meiteņu koris ieguva Zelta godalgu koru finālskatē — pirmo skolas vēsturē.

Kopš 2011. gada skolā notiek ikgadēji „Koru kari" — starpklašu koru sacensības, kas kļuvušas par skolas tradīciju.

 Sporta infrastruktūra 

Skolai ir plaša sporta bāze:
 sporta spēļu zāle;
 vispārējās fiziskās sagatavotības zāle;
 piepūšamā futbola halle (kopš 2022);
 basketbola laukums;
 āra trenažieri;
 tāllēkšanas sektors;
 divi pludmales volejbola laukumi.

2024. gada februārī piepūšamā futbola halle tika uz laiku slēgta pēc Veselības inspekcijas pārbaudes, ko rosināja vecāku sūdzības. Konstatēja, ka hallei divus gadus nebija noteikts apsaimniekotājs, trūka ģērbtuvju un dušu, bet ziemā temperatūra nesasniedza 5 °C.

 Mācību sasniegumi 

 Draudzīgā aicinājuma reitings 

Draudzīgā aicinājuma skolu reitingā pilsētu vidusskolu grupā skola ieņēma 1. vietu 2013./2014. mācību gadā, 3. vietu 2015./2016. mācību gadā un 5. vietu 2018./2019. mācību gadā.

 Ata Kronvalda fonda reitings 

Ata Kronvalda fonda Latvijas skolu reitingā, kas novērtē darbu ar talantīgiem skolēniem pēc olimpiāžu rezultātiem, skola mazo skolu grupā ieņēma 5. vietu 2020./2021. mācību gadā un 3. vietu 2021./2022. mācību gadā.

 Centralizēto eksāmenu rezultāti 

2023./2024. mācību gadā 9. klašu skolēnu centralizēto eksāmenu rezultāti:

 Priekšmets  Skolas rezultāts  Valsts vidējais Latviešu valoda  71,20%  59,1% Angļu valoda  60,40%  63,9% Matemātika  49,40%  43,2%

Latviešu valodā skola uzrādīja augstāko rezultātu starp visām Rēzeknes skolām.

 Tradīcijas 

Skolā ir izveidojušās vairākas tradīcijas:
 Zinību diena;
 Miķeļdienas tirdziņš;
 Sporta diena;
 Skolotāju diena;
 5. klašu iesvētīšana;
 LR proklamēšanas dienai veltīti pasākumi;
 akcija „Brīnumsvece";
 Ziemassvētku ieskaņas koncerts;
 Jaungada karnevāls;
 Talantu diena;
 Putnu diena;
 „Koru kari" (kopš 2011);
 „Veiksminieks" — ikgadēja skolēnu apbalvošana;
 Starptautiskajai ģimenes dienai veltīts koncerts;
 „Pēdējais zvans";
 izlaidums;
 dalība Dziesmu un deju svētkos.

 Direktori 

 Direktors  Laiks P. Ančupāns  1967 A. Pāvule  1968–1972 A. Koļesnikovs  1972–1976 J. Rožukalns  1976 F. Laurs  1977–1984 K. Škirmanta  1984–1986 J. Gailis  1986–1992 J. Rudzišs  1992 D. Činkure  1993–1998 V. Poikāne  kopš 1998. gada

 Atsauces 

 Ārējās saites 



Kategorija:Skolas Rēzeknē
Kategorija:Pamatskolas Latvijā
Kategorija:Skolas Latvijā