Tiviešu valoda

Tiviešu valoda (тыва дыл, ) ir tjurku saimes valoda, kas galvenokārt izplatīta Tivas Republikā, Krievijas Federācijā. Neliels skaits tiviešu valodas pratēju dzīvo arī Mongolijā un Ķīnā. 

Valodā ir daudz aizguvumi no mongoļu valodas, tibetiešu valodas un krievu valodas, piemērām, “Tiva” (tautas un reģiona nosaukums, atvasināts no mongoļu “tuba”, kas nozīmē “zem”).

 Alfabēts 
1941. gadā tika izstrādāts pielāgots kirilicas alfabēts, kas apstiprināts 1943. gadā: 
А аБ бВ вГ гД дЕ еЁ ёЖ жЗ зИ иЙ йК кЛ лМ мН нҢ ңО оӨ өП пР рС сТ тУ уҮ үФ фХ хЦ цЧ чШ шЩ щЪ ъЫ ыЬ ьЭ эЮ юЯ я
Papildu (attiecībā pret krievu alfabētu) tiviešu alfabēta burti:

 Ңң (latīņu ng, IPA — [ŋ]),
 Өө (latīņu ö (latīņu ö, IPA — [ø]),
 Үү (latīņu ü, IPA — [y]).

Tiviešu valodas vārdi nevar sākties ar skaņu [ŋ].

 Raksturojums 
Tiviešu valodai ir raksturīga bagātīga vokālā sistēma ar daudzām patskaņu skaņām, tostarp gan īsajiem, gan garajiem patskaņiem. Tuviešu valodā tiek izmantotas arī tonalitātes atšķirības, kas nav raksturīgas vairumam citu tjurku valodu.

Tiviešu valoda ir aglutinatīva, kas nozīmē, ka gramatiskās nozīmes tiek izteiktas ar piedēkļiem.

Šai valodai ir sarežģīta locījumu sistēma (piemēram, nominatīvs, ģenitīvs, datīvs, datīvs, akuzatīvs u. c.)

Darbības vārdi mainās pēc laika, personas un skaitļa, un šajā valodā ir daudz darbības vārdu formu veidu un aspektu.

 Problēmas 
Tiviešu valoda saskaras ar vairākām problēmām, kas apdraud tās saglabāšanu un attīstību. Tivas izglītības sistēmā un oficiālajā saziņā dominē krievu valoda. Tas noved pie tā, ka tiviešu valoda tiek lietota arvien retāk, īpaši jauniešu vidū. Skolās un augstskolās trūkst mācību grāmatu un citu mācību materiālu tiviešu valodā, turklāt arī skolotāji bieži vien nav atbilstoši sagatavoti, lai mācītu tiviešu valodā.  Arī lielākā daļa televīzijas, radio un drukāto plašsaziņas līdzekļu Tivā darbojas krievu valodā. 

 Atsauces 

 Ārējās saites

Kategorija:Sibīrijas tjurku valodas
Kategorija:Krievijas valodas