Asigale

Asigale bija ciems, muiža un vaka Krimuldas-Pēterupes draudzes novadā (mūsdienu Siguldas novadā). Ciems atradās Raganas apkārtnē, mūsdienu Dārza ielas galā. Apkārtnē lokalizēts līdz šim nepētītais Gavēņu pilskalns.

 Nosaukums 
Iespējams, 13. gadsimtā minētā līvu Asigales (Asegalle) ciemata nosaukums saistīts ar Gaujas līvu vecākā Ases un viņa pēcnācēju vārdu. Tā dēvēta arī par Billes muižu (Billenhoff) un Englārtes muižu (Engelha[r]ds hoff, Engelhardtshof) atkarībā no tās valdītāja vārda.

 Muiža un vaka 
Jau 13. un 14. gadsimtā radās Azgaļu (Azegall) muižiņa, kas dokumentos minēta 1454., 1496., 1504., 1509., 1517. gadā. Viens no brāļiem Azgaļiem, Jēkabs, 15. gadsimta vidū bijis Krimuldas fogts, novada pārvaldnieks un tiesnesis. 1454. gadā brāļi Azgaļi Azgaļu kunga sētu pārdeva Indriķim Billem no Raunas. Tās iekārtojums bijis pieticīgs — stikla logi, krēsli, soli, gultas un divi galdi. Muižas mājas aprakstā nav minēti muižas kalpi un kalpu telpas. Pie muižas piederēja dzirnavas, rijas, klēts, pļavas un ap 22 pūrvietu (ap 8 hektārus) aramzemes rudzu sēšanai.

16.—17. gadsimtā Asigale dēvēta gan par vaku, gan par ciemu (Asigal, Eisigal, Isegalsche wacke, Aaißgall). Vakā 16. gadsimta vidū bija divi ciemi Asigale un Pērkonciems. Nosaukumi bija pazīstami vēl 20. gadsimta sākumā kā Pērkoniešu un Aizgales ciemi.Krimuldas Novada vēstis. 24.08.2015. Krimuldas novada vēsturiskais mantojums. Vija Stikāne. 1601. gadā arklu revīzijā Asigales vakā minēts 20 sētu, kā arī 4 Englārtes muižas sētas un 2 iebūviešu sētas.
1625. gadā Zviedrijas karalis muižu uzdāvināja savam valstvīram Gabrielam Oksenšernam.
1638. gadā arklu revīzijā Asigales ciemā minētas 16 apdzīvotas vietas un 3 neapdzīvotas sētas. 1682./1683. gadā kopā ar Englārtes muižu — 19 sētas. No muižas bija atvasinātas Mellanderu un Spāres pusmuižas. Spāres pusmuiža bija izveidota agrāk par Mellanderiem — vismaz 18. gadsimta beigās, taču precīzs to rašanās laiks nav zināms. Pusmuižu nosaukumi cēlušies no zemnieku sētu nosaukumiem, kuru vietās tās izveidojās.

Lielā Ziemeļu kara laikā 1712. gadā Englārtē ierīkoja vienu no piecpadsmit Vidzemes pasta stacijām, kas atradās pie nozīmīgā zirgu pasta ceļa Pēterburga — Tērbata (Tartu) — Rīga. Pie pasta stacijas iekārtoja muižai piederošu Raganu krogu, pie kura izveidojās Raganas ciems.

18. gadsimta beigās Englārtes muižu tās īpašnieks Magnuss fon Helmersens apvienoja ar Krimuldas muižu. 1820. gadā pie muižas piederēja 254 vīrieši un 261 sieviete, un, kā atzina mācītājs Ērmanis, muižas īpašnieks vienmēr ar vietējiem esot labi sapraties.
1817. gadā muižu iegādājās ierēdnis Kārlis fon (Dahl, 1768—1839), to mantoja viņa dēls Frīdrihs fon Dāls (1805—1846), no 1848. gada tajā saimniekoja Dr. Konrāds fon Dāls (1808—1862).

 Konfekšu fabrika 
Johanna fon Dāla 1893. gadā apprecējās ar Aleksandru fon Klotu un 1907. gadā sāka saimniekot muižā ierīkotajā piena konfekšu fabrikā (Engelhardtshöfsche Kindermilch und Schmandbonbons), ieguva Grand Prix balvu Parīzes Pasaules izstādē.Baltische Historische Kommission (BHK), 2023 Kungu māju nopostīja Pirmajā pasaules karā, arī no kalpu mājas palikušas vienīgi drupas.Engelhartes muiža (Engelhardthof, Engelhartes muiža) Līga Landsberga, 08.06.2019
Pēc kara beigām atjaunotajā Engelhartes konfekšu fabrikā strādāja ap 40 darbiniekiem, tās 1933./1934. gada apgrozījums bija 98 000 latu.
Fabrika darbojās līdz vācbaltiešu izceļošanai 1939. gadā, kad to pievienoja fabrikai „Laima”. Mūsdienās no fabrikas ēkām atlicis vien torņa formas fragments pļavā (Engelhartes muižas parkā) blakus "Laimas" dīķim un īpašumam "Laimu klēts", ciema Dārza ielas galā.

 Atsauces 

 Literatūra 
 Krimuldas novada vēsture. Ragana • Turaida • Inciems • Eikaži • Lēdurga • Aijaži • Lode. Jumava 2011. 

Kategorija:Siguldas novads