Slāpekļa(III) oksīds

Slāpekļa(III) oksīds (N2O3) ir slāpekļa un skābekļa binārais savienojums — viens no slāpekļa oksīdiem. Slāpekļa(III) oksīds tīrā veidā pastāv tikai cietā (sasalušā) veidā kā gaišzili kristāli. Virs −100 °C tas kļūst par spilgti zilu šķidrumu, kurā daļa N2O3 molekulu ir disociējušas par NO2 un NO:
N2O3 ⇄ NO2 + NO
Istabas temperatūrā, kad slāpekļa(III) oksīds ir gāzveidīgs, nav disociējuši tikai apmēram 10% N2O3 molekulu.

 Iegūšana 
Slāpekļa(III) oksīdu iegūst, atdzesējot slāpekļa(IV) un slāpekļa(II) oksīdu maisījumu. Laboratorijas apstākļos to iegūst, pilinot 50% slāpekļskābes šķīdumu uz pulverveida arsēna(III) oksīda un atdzesējot radušos gāzu  maisījumu:
2HNO3 + As2O3 → NO2↑ + NO↑ + 2HAsO3
NO + NO2 → N2O3 
Līdzīgā metodē ar slāpekļskābi iedarbojas uz cieti.

Kristālisku N2O3 var iegūt arī, iedarbojoties ar elektrisko izlādi uz sašķidrinātu gaisu.
N2 + O2 → 2NO 
2NO + O2 → 2NO2 
NO + NO2 → N2O3

 Molekulas uzbūve 
Infrasarkanās spektroskopijas dati liecina, ka N2O3 kristāliskā formā pastāv divās modifikācijās: stabilajā O=N−NO2 un nestabilajā O=N−O−N=O.Nails Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. Rīga : Zvaigzne, 1978, 374. lpp. Stabilās modifikācijas molekula ir planāra, saite starp slāpekļa atomiem ir līdzīga analoģiskai saitei hidrazīna molekulā.

 Ķīmiskās īpašības 
Siltumā N2O3 sadalās par slāpekļa(IV) un slāpekļa(II) oksīdiem:
N2O3 → NO + NO2
Reaģē ar ūdeni, veidojot slāpekļpaskābi:
N2O3 + H2O → 2HNO2 

Iedarbojoties ar sārmiem, veidojas atbilstošie nitrīti:
N2O3 + 2KOH → 2KNO2 + H2O

 Izmantošana 
Laboratorijās lieto tīras slāpekļpaskābes un nitrītu iegūšanai.

 Atsauces 

Kategorija:Slāpekļa oksīdi