UNESCO Pasaules mantojuma vietas Bolīvijā

Sarakstā apkopotas tās vietas Bolīvijā, kas iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. UNESCO sarakstā no Bolīvijas ir iekļautas 7 vietas (6 kultūras objekti un 1 dabas objekts), savukārt 5 vietas ir iekļautas kandidātu sarakstāBolīvija. Potosi pilsēta ir iekļauta arī kā apdraudētais objekts, kurš tuvākajā nākotnē varētu tikt iznīcināts. Bolīvija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1976. gada 4. oktobrī.

 Sarakstā iekļautie objekti 

 Attēls  Nosaukums  Atrašanās vieta  Datums  Tips  Kritēriji  Paskaidrojums  Aizsardzības nr. 140px  Potosi pilsēta  Potosi departaments  1987  Kultūra  ii, iv, vi  16. gadsimtā šī teritorija tika uzskatīta par pasaulē lielāko industriālo kompleksu. Apkārtnē tika iegūta sudraba rūda. Šajā vietā ir vairāki rūpnieciskie pieminekļi — Cerro Rico, sarežģīta apūdeņošanas sistēma ar ūdensvadiem un mākslīgajiem ezeriem; Kasa de la Moneda koloniālā pilsēta; Sanlorenso baznīca; vairākas aristokrātu mājas; un Barrios mitayos, kur dzīvoja vienkāršie strādnieki.  420 140px  Sukres vēsturiskais centrs  Čukisakas departaments  1991  Kultūra  iv  Sukre, Bolīvijas pirmā galvaspilsēta, tika dibināta 16. gadsimta pirmajā pusē. Pilsētā ir labi saglabājušās 16. gadsimta reliģiskās ēkas, piemēra, Sanlazaro, Sanfrancisko un Santodomingo baznīcas, kurās ir sajaukušās vietējās arhitektūras tradīcijas ar Eiropas arhitektūras stiliem.  566 140px140px140px140px  Jezuītu misijas Čikvitosā  Santakrusas departaments  1990  Kultūra  iv, v  Šīs vietas veidotas no 1696. līdz 1760. gadam un ir kristīto indiāņu apmetnes. Apmetnes dibināja jezuīti un tās tika veidotas stilos, kas apvieno vietējās tradīcijas ar katoļu arhitektūru. Kopā šajā vietā ir 6 apmetnes — San Francisco Javier, Concepción, Santa Ana, San Miguel, San Rafael un San José —, kas ir Čikvitosa teritorijas mantojums.  529 140px  Fuerte de Samaipata  Santakrusas departaments  1998  Kultūra  ii, iii  Samaipata arheoloģiskā vieta sastāv no divām daļām: no kalna ar daudziem kokgriezumiem, kas domājams bijis pilsētas svinību centrs (14. — 16. gadsimtam) un apgabala uz dienvidiem no kalna, kas ir bijis administratīvais un dzīvojamais rajons. Milzīgie akmens veidojumu ir unikāla liecība par senām tradīcijām un uzskatiem.   883 140px  Tivanaku:Tivanaku kultūras garīgais un politiskais centrs  Lapasas departaments  2000  Kultūra  iii, iv  Tivanaku bija spēcīga pilsēta pirmsspāņu impēriju periodā un pārvaldīja lielas platības Andu dienvidps, starp 500. līdz 900. gadu. Pilsētas monumentālās atliekas liecina par pilsētas kultūras un politisko nozīmi.  567 140px  Noela Kempfa Mercado nacionālais parks  Santakrusas departaments  2000  Daba  ix, x  Noela Kempfa Mercado nacionālais parks (1 523 000 ha) ir viens no lielākajiem nacionālajiem parkiem Amazones baseinā, lielākā daļa tā teritorijas ir neskarta. Parkā ir liela biotopu bagātība sākot no seradu savannām līdz kalnu mūžzaļajiem Amazones mežiem. Parkā ir vairāk nekā 4000 floras sugu, kā arī vairāk nekā 600 putnu sugu un šeit dzīvo vairākas apdraudētas un izmirstošas mugurkaulnieku sugas.  967 140px  Khapaka Ņana, Andu ceļu sistēma  (kopā ar  Argentīnu,  Čīli,  Ekvadoru,  Kolumbiju,  Peru)  2014  Kultūra  ii, iii, iv, vi  Šī ir plaša Inku sakaru, tirdzniecības un aizsardzības ceļu sistēma, vairāk nekā 30 000 km garumā. Tu veidoja inki vairākus gadsimtus un daļēji balstās uz iepriekšējām Inku veidotajām infrastruktūrām. Ceļu sistēma iet pa vienu no pasaulē ekstrēmākajiem ģeogrāfiskajiem apvidiem — Andu sniegotajām virsotnēm, pat vairāk nekā 6000 m virs jūras līmeņa, Dienvidamerikas piekrastes, tropu mežiem, auglīgajām ielejām un tuksnešiem. Ceļu sistēma lielāko uzplaukumu piedzīvoja 15. gadsimtā.  1459  

 Sarakstā iekļauto objektu izvietojums 

 Kandidātu sarakstā esošie objekti  
 Attēls  Nosaukums  Atrašanās vieta  Datums  Tips  Kritēriji  Aizsardzības numurs 140px  Sahamas nacionālais parks  Oruro departaments  2003  Jaukti   1813  Pulacajo, Industriālā mantojuma vieta  Potosi departaments  2003  Kultūra  iii, iv, vi  1814 140px  Inkallahta: Lielākā Inku apmetne Kollasujo  Kočabambas departaments  2003  Kultūra  ii, iii, iv, v  1815 140px  Cal Orck'o: laika pēdas  Čukisakas departaments  2003  Daba  viii  1816 140px  Svētais Titikakas ezers  Lapasas departaments  2003  Jaukti   1817

 Atsauces 

Kategorija:Bolīvija
Bolīvija
Bolīvija
*