Henriks Horns

Henriks Horns no Alūksnes (; dzimis , miris ) bija Zviedrijas feldmaršals (no 1665. gada), admirālis (no 1677. gada) un Karaliskās padomes (Riksrådet) loceklis (no 1677. gada).

Dzimis zviedru diplomāta Henrika Horna ģimenē. 1643. gada 5. maijā, 25 gadu vecumā, tika iecelts par Kurzemes pulka pulkvedi. 1651. gada 30. aprīlī vienlaicīgi ar brālēnu Gustavu Hornu, tika iecelts barona kārtā kā Horn af Marienborg (Alūksnes Horns). 1657. gadā tika iecelts par zviedru karaspēka komandieri Somijā. Karoja pret poļiem Otrajā Ziemeļu karā. 1666. gadā tika iecelts par Brēmenes-Ferdenes hercogistes zviedru ģenerālgubernatoru. Neveiksmīgi komandēja zviedru spēkus Brēmenes-Ferdenes kampaņas laikā 1675. — 1676. gadā pret apvienotajām vācu valstīm. 1677. gadā komandēja zviedru floti Kēges līča kaujā pret dāņiem un cieta smagu sakāvi. 1678. gadā tika iecelts par karaspēka virspavēlnieku Zviedru Livonijā.

 Avoti 

 Svenskt biografiskt handlexikon 

Kategorija:1618. gadā dzimušie
Kategorija:1693. gadā mirušie
Kategorija:Zviedrijas dižciltīgie
Kategorija:Stokholmā dzimušie