Hlorpaskābe

Hlorpaskābe (HClO2) ir vienvērtīga skābekli un hloru saturoša neorganiska skābe, kurā hlors atrodas oksidēšanas pakāpē +3. Brīvā veidā hlorpaskābi nav iespējams iegūt, tā eksistē tikai ūdens šķīdumos un arī tad ātri sadalās.Nails Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. Rīga : Zvaigzne, 1978, 288. lpp. Hlorpaskābes ūdens šķīdums ir vidēji stipra skābe, kuras sāļus sauc par hlorītiem. Hlorīti ir samērā stabilas vielas.

Hlors ir vienīgais halogēns, kas veido izolējamu skābi ar formulu HXO2.Egon Wiberg, Arnold Frederick Holleman (2001) Inorganic Chemistry, Elsevier   Brompaskābe HBrO2 un jodpaskābe HIO2 nav pazīstamas pat atšķaidītos šķīdumos. Ir izolēti brompaskābes sāļi (bromīti), bet jodpaskābes sāļi — jodīti — ir konstatējami tikai kā citu reakciju starpprodukti.

 Iegūšana 
Hlorpaskābe veidojas kā starpprodukts hlora dioksīda hidrolīzē, tomēr tūlīt sadalās.Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 859. lpp. 

Hlorpaskābes šķīdumu var iegūt, bārija hlorītam reaģējot ar atšķaidītu sērskābi:
 Ba(ClO2)2 + H2SO4 → BaSO4 + 2HClO2

 Īpašības 
Hlorpaskābei piemīt oksidējošas īpašības.

Koncentrēta hlorpaskābe disproporcionējas par hlorapskābi un hlorskābi:
 2HClO2 → HClO + HClO3

Atšķaidītos šķīdumos sadalās par hlora dioksīdu un sālsskābi:
 5HClO2 → 4ClO2 + HCl + 2H2O

 Izmantošana 
Hlorpaskābes sāļi — hlorīti — ir spēcīgi oksidētāji. Pazīstamākais no tiem ir nātrija hlorīts.

Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Neorganiskās skābes
Kategorija:Oksidējošās skābes
Kategorija:Hlors