LGBT tiesības Latvijā

Lesbietes, geji, biseksuāļi un transpersonas (LGBT) Latvijā saskaras ar juridiskām problēmām, ar kādām nesaskaras heteroseksuāli cilvēki. Valstī ir atļautas kā vīriešu, tā sieviešu viendzimuma seksuālās attiecības, taču viendzimuma pāru kopdzīve netiek oficiāli atzīta un viņiem nav nodrošinātas tās pašas tiesības, kādas heteroseksuāliem pāriem laulībā.

Demokratizācijas process Latvijā ir ļāvis gejiem un lesbietēm dibināt organizācijas savu tiesību aizstāvībai, kā arī atvērt bārus, bibliotēku, kafejnīcas, klubus, utt. Dažāda veida pasākumi, tostarp izglītojoši un kultūras, var tikt brīvi organizēti. Tomēr sabiedrība Latvijā nav sasniegusi augstu iecietības līmeni attiecībā pret seksuālajām minoritātēm.  2014. gada novembrī ārlietu ministrs Edgars Rinkēvičs izsauca plašu diskusiju vilni, publiski Twitter mājaslapā atzīstoties savā seksuālajā orientācijā.Gay rights in eastern Europe just took a big step forward, The Washington Post, 6 November 2014, accessed 9 November 2014

 Likumi saistībā ar viendzimuma seksuālajām attiecībām 
1992. gadā, neilgi pēc Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanas, homoseksuālas darbības tika dekriminalizētas.ILGA-Europe, country page for Latvia  (accessed 13 May 2007). Brīvprātīgās seksuālās attiecībās, neatkarīgi no dzimuma vai seksuālās orientācijas, iespējams stāties no 16 gadu vecuma. 

 Viendzimuma attiecību juridiskā atzīšana 
Latvijā šobrīd viendzimuma attiecības netiek juridiski atzītas nedz kopdzīves, nedz laulību veidā.

2006. gadā tika mainīta Satversme, lai novērstu mēģinājumus legalizēt viendzimuma laulības.Laura Sheeter, "Latvia defies EU over gay rights", BBC News website, 16 June 2006. Satversmes 110. pants līdz grozījumiem skanēja šādi: „Valsts aizsargā un atbalsta laulību, ģimeni, vecāku un bērna tiesības. Valsts īpaši palīdz bērniem invalīdiem, bērniem, kas palikuši bez vecāku gādības vai cietuši no varmācības.” Pēc pieņemtajiem grozījumiem šādi: „Valsts aizsargā un atbalsta laulību — savienību starp vīrieti un sievieti, ģimeni, vecāku un bērna tiesības. Valsts īpaši palīdz bērniem invalīdiem, bērniem, kas palikuši bez vecāku gādības vai cietuši no varmācības.” 

Neskatoties uz to, 2015. gada 30. janvārī Saeimas deputāts Veiko Spolītis iesniedza tā saukto „partnerattiecību likumprojektu”, kurš ļautu jebkurām divām personām, neatkarīgi no to dzimuma, noslēgt savā starpā kopdzīvi. Iniciatīvu 2015. gada 24. februārī noraidīja Saeimas Juridisko lietu komisija, atsaucoties uz to, ka šī likuma dēļ būtu jāmaina Civillikums.

2015. gada martā portālā „ManaBalss.lv” tika uzsākta parakstu vākšana par Kopdzīves likuma pieņemšanu, kas pēc savas būtības ir līdzīgs iepriekš noraidītajam deputāta Veiko Spolīša priekšlikumam. Lai iniciatīvu iesniegtu izskatīšanai Saeimā, ir jāsavāc vismaz 10 000 iedzīvotāju parakstu. 2017. gada decembrī iniciatīva savāca vajadzīgo Latvijas iedzīvotāju parakstu skaitu.

 Adopcija un ģimenes plānošana 
Latvijas likumdošana atļauj adoptēt bērnu ikvienai personai, kura ir sasniegusi 25 gadu vecumu. Taču personas, kuras savā starpā nav apprecējušās, nevar adoptēt to pašu bērnu,http://www.likumi.lv/doc.php?id=225418 proti adoptēt bērnu var tikai viena šī pāra persona. Kopā dzīvojošiem lesbiešu pāriem ir iespējams saņemt mākslīgo apaugļošanu.

 Karadienests 
Homoseksuāliem cilvēkiem Latvijā nav aizliegts dienēt bruņotajos spēkos.

 Diskriminācijas aizliegumi 
2006. gada septembrī Saeima pieņēma grozījumus darba likumā, aizliedzot diskrimināciju darba vietā uz seksuālās orientācijas pamata. Sākotnēji parlaments neiekļāva šādu prasību likumā, taču valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga atteicās izsludināt likumprojektu, kamēr konkrētā prasība netiks iekļauta.The text of these amendments is available online from the official website of the Saeima  and the portal POLITIKA.LV.

 LGBT tiesību kustība Latvijā 
Pēc 2005. gadā, pirmā Rīgas praida laikā, piedzīvotajām nekārtībām un lielo sabiedrības naidu pret seksuālajām minoritātēm,"Protests disrupt Latvia gay march", bbc.co.uk, 23 July 2005. daži LGBT kopienas aktīvisti, viņu draugi, ģimenes locekļi un atbalstītāji nolēma kopīgi dibināt organizāciju "Mozaīka", kura censtos veicināt cieņu pret seksuālajām minoritātēm un iestātos par LGBT cilvēku tiesiskā stāvokļa uzlabošanos Latvijā. Organizācija tika dibināta 2006. gada 18. februārī. Neilgi pēc tam, kā atbilde nesen izveidotajai "Mozaīkai", tika dibināta pret LGBT tiesībām vērstā kustība "NoPride", kura visredzamākā bija 2006. gada Rīgas Draudzības dienās (otrajā Rīgas praidā).

 Kopsavilkums 
 Viendzimuma seksuālās attiecības 15px|Ir (legalizētas 1992. gadā) Vienāds vecuma cenzs starp hetero- un homoseksuālām attiecībām 15px|Ir Diskriminācijas aizliegums darba tirgū 15px|Ir (kopš 2006. gada) Diskriminācijas aizliegums preču un pakalpojumu jomā 15px|Nav Diskriminācijas aizliegums pārējās jomās (ieskaitot netiešo diskrimināciju un naida runu) 15px|Nav Viendzimuma laulības 15px|Nav (saskaņā ar 2006. gada grozījumiem Satversmē aizliegtas) Viendzimuma pāru atzīšana citā juridiskā formā 15px|Ir (Partnerības regulējums no 2024. gada 1. jūlija) Viendzimuma pāriem iespējama pabērnu adopcija 15px|Nav Viendzimuma pāriem pieejama vispārējā adopcija 15px|Nav Gejiem un lesbietēm atļauts dienēt armijā 15px|Ir Tiesības mainīt dzimumu 15px|Ir Lesbietēm pieejama mākslīgā apaugļošana 15px|Ir Geju pāriem pieejams komerciālais surogātisms 15px|Ir Vīriešiem, kuriem ir dzimumattiecības ar vīriešiem, atļauts nodot asinis 15px|Ir 

 Skatīt arī 
 LGBT+ kultūra Rīgā
 Latvijas politika

 Atsauces 

Kategorija:LGBT