UNESCO Pasaules mantojuma vietas Ekvadorā

Sarakstā apkopotas tās vietas Ekvadorā, kas iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Kopā UNESCO sarakstā ir iekļautas oficiāli 5 vietas (3 — kultūras objekts un 2 — dabas objekti), savukārt 5 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstāEkvadora. Ekvadora Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1975. gada 16. jūnijā. 

 Sarakstā iekļautie objekti 


 Attēls  Nosaukums  Atrašanās vieta  Datums  Tips  Kritēriji  Paskaidrojums  Aizsardzības nr. 140px  Galapagu salas  Galapagu salas  1978  Daba  vii, viii, ix, x  Salas atrodas Klusajā okeānā, aptuveni 1000 km no Dienvidamerikas kontinents. Šīs 19 salas un apkārtējais jūras teritorija tiek saukta arī par "dzīvās dabas muzeju un evolūcijas skatpunktu". Patstāvīgie seismiskie un vulkāniskie procesi atspoguļo salas veidošanos. Šie procesi kopā ar izolāciju, noveda pie neparastu dzīvnieku attīstības - piemēram, zemes iguāna, milzu bruņurupucis, dažādiem žubīšu veidiem, kas iedvesmoja Čārlzu Darvinu veidot evolūcijas teoriju.  1  140px  Kito pilsēta  Pičinčas province  1978  Kultūra  ii, iv  Kito ir Ekvadoras galvaspilsēta, kas dibināta 16. gadsimtā uz Inku pilsētsd drupām 2850 m vjl. Neskatoties uz to, ka 1917, notika spēcīga zemestrīce, pilsēta ir labi saglabājusies. Sanfrancisko un Santo Domingo baznīcas un La Kompanija jezuītu koledža un klosteris ar savu bagāto interjeru, ir izcili piemēri "Kito baroka skolai" un atspoguļo spāņu, itāļu, mauri, flāmu un vietējo pamatiedzīvotāju mākslas saplūšanu.  2  140px  Sangajas nacionālais parks  Moronas Santjago province  1983  Daba  vii, viii, ix, x  Nacionālais parks ar savu izcilo davas skaistumu un diviem aktīviem vulkāniem, atspoguļo ekosistēmu sākot no tropu mežiem beidzot ar ledājiem, pārsteidzošu kontrastu starp sniegotajām virsotnēm un līdzenuma mežiem. Parka izolācija veicinājusi vietējo sugu izdzīvošanu, piemēram, kalnu tapīra un Andu kondora.  260  140px  Santaanas de los Rios de Kuenkas vēsturiskais centrs  Pičinčas province  1999  Kultūra  ii, iv, v  Santaanas de los Rios de Kuenkas pilsēta atridas ielejā ko ieskauj Andu kalni, Ekvadoras dienvidos. Tā ir iekšzemes koloniālā pilsēta (spāņu: entroterra), pašlaik Ekvadoras 3. lielākā pilsēta. Kuenka dibināta 1557. gadā. Pilsētā vēl joprojām ir redzams taisleņķa pilsētas plānojums, kas veidots pirms 400 gadu. Tā ir reģiona lauksaimniecības un administratīvais centrs. Kuenkas arhitektūra aizsākās 18. gadsimtā, un 19. gadsimta periodā, kad pilsēta piedzīvoja ekonomisko uzplaukumu. Pilsēta šajā periodā bija viens no galvenajiem hinīna, salmu cepuru un citu produktu eksportētājām.  863   140px  Khapaka Ņana, Andu ceļu sistēma  (kopā ar  Argentīnu,  Bolīviju,  Čīli,  Kolumbiju,  Peru)  2014  Kultūra  ii, iii, iv, vi  Šī ir plaša Inku sakaru, tirdzniecības un aizsardzības ceļu sistēma, vairāk nekā 30 000 km garumā. Tu veidoja inki vairākus gadsimtus un daļēji balstās uz iepriekšējām Inku veidotajām infrastruktūrām. Ceļu sistēma iet pa vienu no pasaulē ekstrēmākajiem ģeogrāfiskajiem apvidiem — Andu sniegotajām virsotnēm, pat vairāk nekā 6000 m virs jūras līmeņa, Dienvidamerikas piekrastes, tropu mežiem, auglīgajām ielejām un tuksnešiem. Ceļu sistēma lielāko uzplaukumu piedzīvoja 15. gadsimtā.  1459  

 Sarakstā iekļauto objektu izvietojums 

 Kandidātu sarakstā esošie objekti  
 Attēls  Nosaukums  Atrašanās vieta  Datums  Tips  Kritēriji  Aizsardzības numurs 140px  Sarumas pilsēta  Eloro province  1998  Kultūra  iv  1078 140px  Ingapirkas arheoloģiskais komplekss  Kanjaras province  1998  Kultūra  iii  1079 140px  Mačaliljas nacionālais parks  Manabi province  1998  Daba   1080 140px  Pujango pārakmeņojušais mežs  Eloro un Lohas provinces   1998  Daba  viii, ix  1081  Pirms koloniālā perioda kolumbiešu nocietinājumi Pambamarkā  Pičinčas province  1998  Kultūra  iii  1082 140px  Kahasa ezers un Paredonesas drupas  Asvajas province  2003  Jaukti   1778

 Atsauces 

*
Ekvadora
Ekvadora