Nobela prēmijas laureāti ķīmijā

Nobela prēmijas laureāti ķīmijā ir zinātnieki, kas saņēmuši Nobela prēmiju ķīmijā (). Nobela prēmiju ķīmijā pasniedz katru gadu Zviedrijas Karaliskā Zinātņu akadēmija. Prēmija tiek pasniegta kopš 1901. gada, un tā ir viena no piecām prēmijām, kuras izveidoja saskaņā ar Alfrēda Nobela 1895. gada 27. novembrī parakstīto testamentu. Pirmo Nobela prēmiju ķīmijā 1901. gadā saņēma Jakobs van't Hofs no Nīderlandes. Katrs laureāts saņem medaļu, diplomu un naudas prēmiju, kas mainās pa gadiem, atkarībā no ieguldījumu peļņas. 1901. gadā Jakobs van't Hofs saņēma 150 782 Zviedrijas kronas (SEK), bet 2007. gada laureāts — Gerhards Ertls — saņēma 7 731 004 Zviedrijas kronas (SEK). Prēmija tiek pasniegta ikgadējā ceremonijā Stokholmā 10. decembrī, Nobela nāves gadadienā. Balvas piešķiršanu organizē Nobela fonds un Komiteja, kas sastāv no pieciem Zviedrijas Karaliskās Zinātņu Akadēmijas ievēlētiem locekļiem. Apbalvošana notiek Stokholmas koncertzālē.

 Daži fakti 
 Līdz 2022. gadam Nobela prēmija ķīmijā pasniegtas 114 reizes (kopumā 191 laureātiem, no kuriem divi apbalvoti divas reizes), bet ir bijuši 8 gadi, kad Nobela prēmija ķīmijā nav pasniegta nevienam.
 Nobela prēmiju ķīmijā divas reizes saņēmuši: Frederiks Sengers — 1958. un 1980. gadā; Karls Berijs Šārpless — 2001. un 2022. gadā.
 Vismaz 25 reizes Nobela prēmija ķīmijā piešķirta par ieguldījumu organiskās ķīmijas jomā.
 Diviem laureātiem, vāciešiem Rihardam Kūnam (1938) un Ādolfam Butenandam (1939), Vācijas toreizējā valdība liedza saņemt prēmiju. Viņi gan vēlāk saņēma diplomu un medaļu, bet ne naudas prēmiju.
 Divi citi laureāti ir ieguvuši Nobela prēmiju ķīmijā un vēl kādā citā zinātņu jomā: Marija Sklodovska-Kirī (1903. gadā — fizikā, 1911. gadā — ķīmijā) un Lainuss Polings (1954. gadā — ķīmijā, 1962. gadā — Miera veicināšanā).
 Nobela prēmiju ķīmijā ieguvušas astoņas sievietes — Marija Sklodovska-Kirī (1911), Irēna Žolio-Kirī (1935), Dorotija Kraufuta Hodžkina (1964), Ada Jonata (2009), Frānsesa Ārnolda (2018), Emanuela Šarpentjē un Dženifera Daudna (2020), Karolīna Bertoci (2022).
 Jaunākais Nobela prēmijas ķīmijā laureāts bija Frederiks Žolio-Kirī (1935), kas saņēma balvu 35 gadu vecumā. Savukārt vecākais laureāts — Džons Gudinafs (2019), kas balvu saņēma 97 gadu vecumā.

 Laureāti 

 1901—1910 
 Gads Laureāti ValstsInformācija par laureāta valsts piederību norādīta saskaņā ar Nobela balvas oficiālo mājas lapu nobelprize.org un var nesakrist ar laureāta dzimto valsti vai pilsonību. Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1901  Jakobs van't Hofs(1852—1911)    "ķīmiskās dinamikas likumsakarību un šķīdumu osmotiskā spiediena atklāšanu"  100px 1902  Hermanis Emils Fišers(1852—1919)    "ieguldījumu cukuru un purīna grupas vielu sintēzē"  100px 1903  Svante Arrēniuss(1859—1927)    "par elektrolītiskās disociācijas teoriju"  100px 1904  Viljams Remzijs(1852—1915)    "inerto gāzu elementu atklāšanu gaisā un to vietas periodiskajā sistēmā noteikšanu"  100px 1905  Ādolfs fon Beiers(1835—1917)    "par organiskās ķīmijas attīstības veicināšanu ķīmiskajā rūpniecībā, veicot darbu pie organiskajām krāsvielām un hidrogenētajiem aromātiskajiem savienojumiem"  100px 1906  Anrī Muasāns(1852—1907)    "par viņa darbu pie elementārā fluora izpētes un izolācijas"  100px 1907  Eduards Buhners(1860—1917)    "par viņa bioķīmiskajiem pētījumiem un ārpus šūnu fermentācijas atklājumiem"  100px 1908  Ernests Rezerfords(1871—1937)    "par ieguldījumu ķīmisko elementu pārveidošanā un radioaktīvo vielu ķīmijā"  100px 1909  Vilhelms Ostvalds(1853—1932)  (dzimis Rīgā,)  "par katalīzes pētījumiem, kā arī par fundamentālo principu izpēti attiecībā uz ķīmisko līdzsvaru un ķīmisko reakciju ātrumu"  100px 1910  Oto Vallahs(1847—1931)    "par pētījumiem aliciklisko savienojumu ķīmijā"  100px

 1911—1920 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1911  Marija Sklodovska-Kirī(1867—1934)  ,  "par ķīmisko elementu rādija un polonija atklāšanu un to radioaktīvo īpašību pētīšanu"  100px 1912  Viktors Griņārs(1871—1935)    "par Griņāra reaģentu atklāšanu"  100px Pols Sabatjē(1854—1941)  "par organiskos savienojumu hidrogenēšanas sīkdispersu metālu klātienē metodes atklāšanu"  100px 1913  Alfrēds Verners(1866—1919)    "par viņa darbu pie atomu sasaistīšanās molekulās, ar kuru viņš ir devis jaunu skatījumu uz agrākajiem pētījumiem un pavēris jaunas pētniecības jomas, īpaši neorganiskajā ķīmijā"  100px 1914  Teodors Viljams Ričardss(1868—1928)    "par liela skaita ķīmisko elementu atomsvaru precīzu noteikšanu"  100px 1915  Rihards Vilšteters(1872—1942)    "par viņa augu pigmentu pētījumiem, jo īpaši par hlorofilu"  100px 1916  Prēmija netika piešķirta 1917  Prēmija netika piešķirta 1918  Fricis Hābers(1868—1934)    "par amonjaka sintēzi no attiecīgajiem elementiem"  100px 1919  Prēmija netika piešķirta 1920  Valters Nernsts(1864—1941)    "par viņa ieguldījumu termoķīmijā"  100px

 1921—1930 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1921  Frederiks Sodijs(1877—1956)    "par viņa ieguldījumu radioaktīvo ķīmisko vielu pētīšanā un izotopu raksturošanā"  100px 1922  Frānsiss Astons(1877—1945)    "par daudzu izotopu atklāšanu ar masspektrometrijas analīzes palīdzību un par veselo skaitļu likuma piemērošanu to atklāšanai"  100px 1923  Frics Pregls(1869—1930)    "par organisko vielu mikroanalīzes metodes atklāšanu"  100px 1924  Prēmija netika piešķirta 1925  Rihards Zigmondi(1865—1929)  ,  "par pētījumiem koloīdos"  100px 1926  Teodors Svedbergs(1884—1971)    "par viņa darbu pie dispersajām sistēmām"  100px 1927  Heinrihs Oto Vīlands(1877—1957)    "par viņa darbu pie žultsskābes pētīšanas un ar to saistītām vielām"  100px 1928  Ādolfs Oto Reinholds Vindauss(1876—1959)    "par viņa pētījumiem pie sterīna un ar tā saistību ar vitamīniem  100px1929  Artūrs Hardens(1864—1940)   "par viņu pētījumiem par cukura fermentāciju un citiem fermentiem"  100px Hanss fon Eilers-Čelpils(1873—1964)    100px 1930  Hanss Fišers(1881—1945)    "par viņa pētījumiem pie hēma un hlorofila, jo īpaši pie hēma sintēzes"  100px

 1931—1940 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls1931  Kārlis Bošs(1874—1940)   "par augsta spiediena ķīmisko metožu izstrādi"  100px Frīdrihs Bergiuss(1884—1949)  100px 1932  Ērvings Lengmīrs(1881—1957)    "par pētījumiem virsmas ķīmijā"  100px 1933  Prēmija netika piešķirta 1934  Harolds Jūrijs(1893—1981)    "par smagā ūdeņraža atklāšanu"  100px1935  Frederiks Žolio-Kirī(1900—1958)   "par jaunu radioaktīvo elementu sintēzi"  100px Irēna Žolio-Kirī(1897—1956)  100px 1936  Peters Debajs(1884—1966)    "par viņa darbu pie molekulārajām struktūrām, veicot pētījumus par dipola momentu un rentgenstarojuma un elektronu difrakciju gāzēs"  100px 1937  Volters Hovorts(1883—1950)    "par viņa darbu pie ogļhidrātiem un C vitamīna"  100px Pauls Karers(1889—1971)    "par viņa pētījumiem pie karotinoīdiem, flavīniem un A un B2 vitamīniem"  100px 1938  Rihards Kūns(1900—1967)    "par karotinoīdu un vitamīnu pētījumiem"  100px 1939  Ādolfs Butenands(1903—1995)    "par dzimumhormonu pētījumiem"  100px Leopolds Ružička(1887—1976)    "par viņa darbu pie polietilēna un augstākiem terpēniem"  100px 1940  Prēmija netika piešķirta

 1941—1950 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1941  Prēmija netika piešķirta 1942  Prēmija netika piešķirta 1943  Ģerģs Heveši(1885—1966)    "par izotopu kā marķieru izmantošanu ķīmiskajos procesos"  100px 1944  Oto Hāns(1879—1968)    "par smago kodolu dalīšanās atklāšanu"  100px 1945  Arturi Ilmari Virtanens(1895—1973)    "par lopbarības konservēšanas tehnoloģijas izstrādi"  100px1946  Džeimss Samners(1887—1955)    "par viņa atklājumiem par fermentu kristalizāciju"  100px Džons Hauards Nortrops(1891—1987) "par fermentu un vīrusu olbaltumvielu sagatavošanu tīrā formā"  100px Vendets Meredits Stenlijs(1904—1971)  100px 1947  Roberts Robinsons(1886—1975)    "par viņa pētījumiem par augu produktu bioloģisko nozīmi, jo īpaši par alkaloīdiem"  100px 1948  Arnē Tisēliuss(1902—1971)    "par viņa elektroforēzes pētījumiem un adsorbcijas analīzi, jo īpaši par atklājumiem attiecībā uz seruma olbaltumvielu sarežģīto raksturu"  100px 1949  Viljams Frensiss Džioks(1895—1982)    "par viņa ieguldījumu ķīmiskajā termodinamikā, jo īpaši attiecībā uz vielu uzvedību pie ļoti zemas temperatūras" 1950  Oto Dīlss(1876—1954)  "par diēnu sintēzes atklāšanu un pētīšanu"  100px Kurts Alders(1902—1958)  100px

 1951—1960 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1951  Edvīns Makmillans(1907—1991)  "par viņu atklājumiem transurāna elementu ķīmijā"  100px Glenns Sīborgs(1912—1999)  100px 1952  Arčers Mārtins(1910—2002)   "par preparatīvās hromatogrāfijas izgudrošanu"  100px Ričards Sings(1914—1994)  100px 1953  Hermanis Štaudingers(1881—1965)    "par viņa atklājumiem makromolekulārajā ķīmijā  100px 1954  Lainuss Polings(1901—1994)    "par viņa ķīmisko saišu rakstura pētījumiem un to piemērošanu sarežģītu vielu struktūras izskaidrošanā"  100px 1955  Vinsents du Vigneauds(1901—1978)    "par viņa darbu pie bioķīmiski svarīgākajiem sēra savienojumiem, it īpaši par pirmo polipeptīdu hormona sintēzi"  1956  Kirils Normans Hinšelvūds(1897—1967)    "par viņu pētījumiem pie ķīmisko reakciju mehānisma."  100px Nikolajs Semjonovs(1896—1969)    100px 1957  Aleksandrs Tods(1907—1997)    "par viņa darbu pie nukleotīdiem un nukleotīdu sintēzes"  100px 1958  Frederiks Sengers(1918—2013)    "par pilno insulīna olbaltuvielu sekvences atklāšanu"  100px 1959  Jaroslavs Heirovskis(1890—1967)    "par polarogrāfisko analīžu metožu atklāšanu un attīstīšanu"  100px 1960  Vilards Libijs(1908—1980)    "par viņa oglekļa-14 metodi vecuma noteikšanai arheoloģijā, ģeoloģijā, ģeofizikā, kā arī citās zinātņu nozarēs  100px

 1961—1970 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1961  Melvins Kelvins(1911—1997)    "par viņa pētījumiem pie oglekļa dioksīda asimilācijas augos"  100px 1962  Makss Peručs(1914—2002)    "par viņu pētījumiem pie lodveida olbaltumvielu struktūrām"  100px Džons Kendrū(1917—1997)  100px1963  Karls Cīglers(1898—1973)    "par viņu atklājumiem augsto polimēru ķīmijas un tehnoloģijas jomā"  100px Džūlio Nata(1903—1979)    100px 1964  Dorotija Kraufuta Hodžkina(1910—1994)    "par nozīmīgu bioķīmisku vielu struktūru noteikšanu ar rentgenstaru tehniku"  100px 1965  Roberts Bērnss Vudvorts(1917—1979)    "par izciliem sasniegumiem organiskās sintēzes jomā"  1966  Roberts Malikens(1896—1986)    "par viņa darbu pie ķīmisko saišu un elektroniskās molekulas struktūras pētījumiem ar molekulāro orbitāļu metodi"   100px 1967  Manfrēds Eižens(dzimis 1927)   "par viņu veiktajiem ātro ķīmisko reakciju pētījumiem, līdzsvara zudumu izraisot ar ļoti īsiem enerģijas impulsiem" Ronalds Norišs(1897—1978)    100px Džordžs Porters(1920—2002)  100px 1968  Lārss Onsagers(1903—1976)    "par viņa vārdā nosauktās sakarības atklāšanu, kam ir fundamentāla loma neatgriezenisko procesu termodinamikā"  100px1969  Dereks Bartons(1918—1998)    "par viņu ieguldījumu konformācijas jēdziena izveidē un tā piemērošanā ķīmijā"  100px Ods Hasels(1897—1981)    100px 1970  Luīss Federiko Leloirs(1906—1987)    "par viņa atklājumiem sakarā ar cukura nukleotīdiem un to lomu ogļhidrātu biosintēzē"  100px

 1971—1980 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1971  Gerhards Hercbergs(1904—1999)    "par viņa ieguldījumu elektronu struktūras un molekulu uzbūves izpratnē, īpaši par brīvajiem radikāļiem"  100px 1972  Kristiāns Anfinsens(1916—1995)    "par viņa darbu pie ribonukleāzes pētījumiem, īpaši par saistību starp aminoskābju secību un bioloģiski aktīvo konformāciju"  100px Stenfords Mūrs(1913—1982)    "par viņu ieguldījumu izpratnes veidošanā par saistību starp ķīmisko struktūru un ribonukleāzes aktīvā centra katalītisko darbību"  Viljams Hauards Šteins(1911—1980)    1973  Ernsts Oto Fišers(1918—2007)    "par viņu savstarpēji neatkarīgo novatorisko darbu metālorganiskajā ķīmijā par tā sauktajiem sendviču savienojumiem"  Džefrijs Vilkinsons(1921—1996)    100px 1974  Pols Florijs(1910—1985)    "par viņa fundamentālo darbu — gan teorētisko, gan eksperimentālo — makromolekulu fizikālajā ķīmijā" 100px 1975  Džons Vorkaps Kornforts(1917—2013)    "par darbu pie fermentu katalizēto reakciju stereoķīmijas"  100px Vladimirs Prelogs(1906—1998)  (dzimis Sarajevā, )  "par viņa pētījumu par organisko molekulu un reakciju stereoķīmiju" 100px 1976  Viljams Lipskombs(1919—2011)   "par pētījumiem par borānu struktūru, kas izgaismo ķīmiskās savienošanas problēmas" 100px 1977  Iļja Prigožins(1917—2003)  (dzimis Maskavā, )  "par viņa ieguldījumu nesabalansētā termodinamikā, īpaši par izkliedējošo struktūru teoriju" 100px 1978  Pīters Mičels(1920—1992)   "par viņa ieguldījumu izpratnes veidošanā par bioloģisko enerģijas pārnesi, formulējot ķīmisko osmotisko teoriju" 100px 1979  Herberts Brauns(1912—2004)  (dzimis Londonā, ) "par boru un fosforu saturošu savienojumu izmantošanu, attiecīgi attīstot tos kā nozīmīgus reaģentus organiskajā sintēzē" 100px Georgs Vitigs(1897—1987)    1980  Pols Bergs(dzimis 1926. gadā)    "par fundamentāliem nukleīnskābju bioķīmijas pētījumiem, īpaši ņemot vērā rekombinanto DNS" 100px Volters Gilberts(dzimis 1932. gadā)   "par viņu ieguldījumu bāzes secību noteikšanā nukleīnskābēs" 100px Frederiks Sengers(1918—2013)    100px

 1981—1990 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1981  Keniči Fukui(1918—1998)   "par viņu neatkarīgi izstrādātajām teorijām, kas attiecas uz ķīmisko reakciju gaitu" 100px Roalds Hofmans(dzimis 1937. gadā)  (dzimis Zoločivā, ,tagad )  100px 1982  Ārons Klugs(1926—2018)  (dzimis Žeivā, )  "par kristalogrāfiskās elektronu mikroskopijas izstrādi un bioloģiski svarīgu nukleīnskābju-olbaltumvielu kompleksu strukturālo noskaidrošanu"  100px 1983  Henrijs Taube(1915—2005)  (dzimis Saskatūnā, )  "par viņa darbu pie elektronu pārnešanas reakciju mehānismiem, īpaši metālu kompleksos"  100px 1984  Roberts Brūss Merifīlds(1921—2006)    "par cietās matricas ķīmiskās sintēzes metodoloģijas izstrādi"  100px 1985  Herberts Hauptmans(1917—2011)   "par izciliem sasniegumiem tiešu kristālu struktūru noteikšanas metožu izstrādē"  100px Džeroms Karls(1918—2013)    100px 1986  Dadlijs Heršbahs(dzimis 1932. gadā)   "par viņu ieguldījumu ķīmisko elementāro procesu dinamikā"  100px Juaņs Lī(dzimis 1936. gadā) (dzimis Taivānā)  Džons Polaņi(dzimis 1929. gadā)    100px 1987  Donalds Krams(1919—2001)    "par molekulu ar struktūrai specifisku, augstas selektivitātes mijiedarbību izstrādi un izmantošanu" Žans-Marī Lehs(dzimis 1939. gadā)    100pxČārlzs Pedersens(1904—1989)  (dzimis Pusanā, Korejā)  1988  Johans Deizenhofers(dzimis 1943. gadā)  Rietumvācija "par fotosintētiskās reakcijas centra trīsdimensiju struktūras noteikšanu"  100pxRoberts Hūbers(dzimis 1937. gadā)  Rietumvācija100pxHartmuts Mičels(dzimis 1948. gadā)  Rietumvācija100px 1989  Sidnijs Altmans(1939—2022)   /  "par RNS katalītisko īpašību atklāšanu"  100pxTomass Kečs(dzimis 1947. gadā)    100px1990  Eliass Džeimss Korijs(dzimis 1928. gadā)   "par organiskās sintēzes teorijas un metodoloģijas izstrādi"  100px

 1991—2000 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1991  Ričards Ernsts(1933—2021)   "par ieguldījumu augstas izšķirtspējas kodola magnētiskās rezonanses (KMR) spektroskopijas metodoloģijas izstrādē"  100px1992 Rūdolfs Markuss(dzimis 1923. gadā)  (dzimis Monreālā, ) "par viņa ieguldījumu elektronu pārnešanas reakciju teorijā ķīmiskajās sistēmās"  100px 1993  Kerijs Muliss(1944—2019)  ) "par ieguldījumu metožu pilnveidošanā ķīmijā, kuras pamatā ir DNS, par polimerāzes ķēdes reakcijas (PĶR) metodes izgudrojumu"  100pxMaikls Smits(1932—2000)  (dzimis Blekpūlā, ) "par ieguldījumu metožu pilnveidošanā ķīmijā, kuras pamatā ir DNS, par viņa būtisko ieguldījumu uz oligonukleotīdu balstītas, lokāli orientētas mutaģenēzes izveidē un tās attīstībā olbaltumvielu pētījumos""  100px1994  Džordžs Olā(1927—2017)  (dzimis Budapeštā, ) "par ieguldījumu karbokatjonus ķīmijā"  100px 1995  Pauls Krutzens(1933—2021)    "par darbu atmosfēras ķīmijā, jo īpaši attiecībā uz ozona veidošanos un sadalīšanos"  100pxMario Molina(1943—2020)  (dzimis Mehiko, )  100pxFrenks Roulends(1927—2012)    100px 1996  Roberts Kērls(1933—2022)    "par fullerēnu atklāšanu"  100pxHarolds Kroto(1939—2016)    100pxRičards Smallijs(1943—2005)    100px 1997  Pols Boijers(1918—2018)   "par fermentatīvā mehānisma, kas ir pamatā adenozīna trifosfāta (ATF) sintēzei, noskaidrošanu"  100pxDžons Volkers(dzimis 1941. gadā)    100pxJenss Skou(1918—2018)   "par pirmā jonu transportējošā enzīma Na+/K+-ATPase atklāšanu" 100px 1998  Valters Kons(1923—2016)  (dzimis Vīnē, ) "par blīvuma funkcionāļa teorijas attīstīšanu"  100pxDžons Popls(1925—2004)   "par skaitļošanas metožu attīstību kvantu ķīmijā"  100px 1999  Ahmeds Zeveils(1946—2016)   /  "par viņa pētījumiem par ķīmisko reakciju pārejas stāvokļiem, izmantojot femtosekundes spektroskopiju"  100px 2000  Alans Hīgers(dzimis 1936. gadā)    "par elektrovadošu polimēru atklāšanu un attīstību"  100pxAlans Makdiarmids(1927—2007)   / (dzimis Māstertonā, )  100pxHideki Širakava(dzimis 1936. gadā)    100px

 2001—2010 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 2001  Viljams Stendišs Noulss(1917—2012)   "par darbu pie hirāli katalizētām hidrogenēšanas reakcijām" Rjodži Nojori(dzimis 1938. gadā)   100pxKarls Berijs Šārpless(dzimis 1941. gadā)  "par viņa darbu pie hirāli katalizētām oksidācijas reakcijām" 100px 2002  Džons Fenns(1917—2010)   "par bioloģisko makromolekulu identifikācijas un struktūras analīzes metožu izstrādi, par mīksto desorbcijas jonizācijas metožu izstrādi bioloģisko makromolekulu masas spektrometriskajai analīzei" 100pxKoiči Tanaka(dzimis 1959. gadā)   100pxKurts Vultrihs(dzimis 1938. gadā)   "par bioloģisko makromolekulu identifikācijas un struktūras analīzes metožu izstrādi, par kodolmagnētiskās rezonanses spektroskopijas izstrādi bioloģisko makromolekulu trīsdimensiju struktūras noteikšanai šķīdumā"  100px 2003  Pīters Agrs(dzimis 1949. gadā)   "par atklājumiem attiecībā uz kanāliem šūnu membrānās, par ūdens kanālu atklāšanu"  100pxRoderiks Makinons(dzimis 1956. gadā)   "par atklājumiem attiecībā uz kanāliem šūnu membrānās, par jonu kanālu strukturāliem un mehāniskiem pētījumiem" 100px 2004  Ārons Cehanovers(dzimis 1947. gadā)   "par atklājumu saistībā ar olbaltumvielu noārdīšanas ar ubikvitīna starpniecību"  100pxĀbrams Herško(dzimis 1937. gadā)  (dzimis Karcagā, ) 100pxĒrvins Rozs(1926–2015)   100px 2005  Īvs Šovēns(1930—2015)   "par metatēzes metodes izstrādi organiskajā sintēzē" 100pxRoberts Grabss(1942–2021)    100pxRičards Šroks(dzimis 1945. gadā)    100px 2006  Rodžers Kornbergs(dzimis 1947. gadā)   "par viņa pētījumiem par eikariotu transkripcijas molekulārajiem pamatiem" 100px 2007  Gerhards Ertls(dzimis 1936. gadā)   "par ķīmisko procesu pētījumiem uz cietām virsmām" 100px 2008  Osamu Šimomura(1928—2018)  (dzimis Kioto, )  "par zaļi fluorescējošā proteīna atklāšanu un attīstību" 100pxMārtins Čalfijs(dzimis 1947. gadā)    100pxRodžers Tsiens(1952—2016)    100px 2009  Venkatramans Ramakrišnans(dzimis 1952. gadā)  (dzimis Tamilnādā, )  "par ribosomas struktūras un funkcijas pētījumiem"  100pxTomass Steics(1940—2018)    100pxAda Jonata(dzimusi 1939. gadā)    100px 2010  Ričards Heks(1931—2015)    "par pallādija katalizētiem šķērssavienojumiem organiskajā sintēzē" 100pxEiči Negiši(1935—2021)    100pxAkira Suzuki(dzimis 1930. gadā)    100px

 2011—2020 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls2011 Dens Šehtmans(dzimis 1941. gadā)    "par kvazikristālu atklāšanu" 100px 2012  Braiens Kobilka(dzimis 1955. gadā)    "par veiktajiem ar G-proteīnu saistītu receptoru pētījumiem" 100pxRoberts Lefkovics(dzimis 1943. gadā)    100px 2013  Mārtins Karpluss(1930—2024)  (dzimis Vīnē, )  "par daudzlīmeņu modeļu izstrādi sarežģītām ķīmiskām sistēmām" 100pxMihaels Levits(dzimis 1947. gadā)   /  / (dzimis Pretorijā, )  100pxArjē Varšels(dzimis 1940. gadā)   /  100px 2014  Ēriks Becigs(dzimis 1960. gadā)    "par superizšķirtspējīgas fluorescences mikroskopijas izstrādi" 100pxŠtefans Hells(dzimis 1962. gadā)  (dzimis ) 100pxViljams Mērners(dzimis 1953. gadā)  100px 2015  Tomass Lindāls(dzimis 1938. gadā)   "par DNS reparācijas mehāniskiem pētījumiem" 100pxPols Modrihs(dzimis 1946. gadā)   100pxAzizs Sandžars(dzimis 1946. gadā)  /   100px 2016  Žans Pjērs Sovažs(dzimis 1944. gadā)   "par molekulāro mašīnu projektēšanu un sintēzi" 100pxFreizers Stodarts(1942—2024)  /   100pxBernards Ferings(dzimis 1951. gadā)   100px 2017  Žaks Djubošē(dzimis 1942. gadā)   "par krioelektroniskās mikroskopijas izstrādi šķīduma biomolekulu augstas izšķirtspējas struktūras noteikšanai" 100pxJoahims Franks(dzimis 1940. gadā)  /  100pxRičards Hendersons(dzimis 1945. gadā)   100px 2018  Frānsesa Ārnolda(dzimusi 1956. gadā)   "par fermentu virzītas evolūcijas pētījumiem" 100pxDžordžs Smits(dzimis 1941. gadā) "par peptīdu un antivielu fāgu displeja metodi" 100pxGregorijs Vinters(dzimis 1951. gadā)   100px 2019  Džons Gudinafs(dzimis 1922. gadā)   "par litija jonu bateriju izstrādi" 100pxStenlijs Vaitingems(dzimis 1941. gadā)  / 100pxAkira Josino(dzimis 1948. gadā)   100px 2020  Emanuela Šarpentjē(dzimusi 1968. gadā)  "par gēnu rediģēšanas metodi" 100pxDženifera Daudna(dzimusi 1964. gadā)  100px

 2021—pašlaik 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 2021  Benjamins Lists(dzimis 1968. gadā)  "par asimetriskas organokatalīzes attīstīšanu" 100pxDeivids Makmilans(dzimis 1968. gadā) 100px 2022  Karolīna Bertoci(dzimusi 1966. gadā)  "par "klikšķa ķīmijas" un bioortogonālās ķīmijas attīstīšanu" 100pxMortens Meldāls(dzimis 1954. gadā)  100pxKarls Berijs Šārpless(dzimis 1941. gadā) 100px 2023  Mungi Bavendi(dzimis 1961. gadā) "par kvantu punktu atklāšanu un sintēzi"100pxLuiss Bruss(dzimis 1943. gadā) 100pxAleksejs Jekimovs(dzimis 1945. gadā) 100px2024 Deivids Beikers(dzimis 1962. gadā) "par proteīnu skaitļošanas dizainu"100px Demiss Hasabiss(dzimis 1976) “par proteīnu struktūras prognozēšanu”100pxDžons Džampers(dzimis 1985) 100px2025 Susumu Kitagava(dzimis 1951. gadā)  "par metālorganisko struktūru attīstīšanu"Nobel Prize in Chemistry 2025100px Ričards Robsons(dzimis 1937) Omārs Jaghi(dzimis 1965) 100px

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Nobela prēmija ķīmijā  

*