Gustavs Braše

Gustavs Vilhelms Zigmunds Braše (; dzimis , miris ), arī Braže, bija vācbaltiešu luterāņu mācītājs, teologs,  valodnieks, literāts,  grāmatu izplatītājs. Latviešu valodas gramatikas terminu izstrādes veicinātājs, pirmais lietojis terminu ‘jaunlatvieši’ (Jungletten) pēc Jura Alunāna dzejoļu krājuma "Dziesmiņas" izlasīšanas. 

 Dzīvesgājums 

Dzimis 1802. gadā luterāņu mācītāja Kristiāna Vilhelma Brašes ģimenē. No 1820. līdz 1822. gadam studēja teoloģiju Tērbatas Universitātē. Strādāja par mājskolotāju Vecsaulē (1823—1825), pēc tam bija Nīcas un Bārtas mācītājs no 1826. līdz 1870. gadam. Izplatīja 400 eksemplārus Jaunās Derības latviešu valodā.  Nīcā ierīkoja pirmo skolu. Viņš darbojās Latviešu literārajā biedrībā, no 1869. gada bija tās goda biedrs.
Sagatavojis latviešu-vācu (4000 vārdu) un vācu-latviešu (8000 vārdu) vārdnīcas.
Latviešu valodā ieviesa vairākus ģeometrijas terminus (piemēram, līnija, trijstūris, četrstūris, katete).

 Darbi 
Ievērojamākais darbs — Lettisches Wörterbuch ("Latviešu vārdnīca"), kurā G. Braše izmantoja valodnieka Kārļa Kristiāna Ulmaņa atstātos materiālus.

 Bibliogrāfija 
 "Īsa rēķināšanas mācība" (1835)
 "Kā Paleijas Jānis savu būšanu kopis" (1844)
 "Īsa pamācīšana latviešiem, kas savu valodu labāki grib pārzīt" (1857)
 "Mērīšanas mācība" (1862)

 Atsauces 

Kategorija:1802. gadā dzimušie
Kategorija:Kuldīgas novadā dzimušie
Kategorija:1883. gadā mirušie
Kategorija:Valodnieki
Kategorija:Latvijas cilvēki
Kategorija:Luterāņu mācītāji
Kategorija:Tartu Universitātes absolventi