Kaķumētra

Īstā kaķumētra () ir lūpziežu dzimtas ārstniecības augs. Tas dabiski savvaļā ir audzis Eiropas dienvidrietumos un Āzijas dienvidos, bet mūsdienās ir ieviests un izplatījies arī citur pasaulē, tai skaitā Ziemeļeiropā, Jaunzēlandē un Ziemeļamerikā. 

Augs satur terpenoīdu nepetalaktonu, no kā izgatavo kaķumētras ēterisko eļļu. Nepetalaktons spēcīgi iedarbojas uz lielu daļu kaķu, piesaistot tos un īslaicīgi izmainot to uzvedību, nonākot saskarē ar to. Domā, ka kaķumētra aktivizē to pamatinstinktus. Cilvēki kaķumētru izmanto kulinārijā, dzer tās zāļu tēju vai to smēķē viegli nomierinošā efekta dēļ.   Nepetalaktona molekulai ir līdzīga forma kā opijam, tā stimulē tādus pašus receptorus un rada arī līdzīgu reakciju kā opijs un morfīns. Kaķumētra ir labs nektāraugs.

Tautā uzskata, ka kaķumētras smarža atbaida prusakus.

Dārzos audzē ap 20 kaķumētras šķirņu, gan kā ārstniecības augu, gan kā fona augu citu krāsu puķēm. Kaķumētras zied no jūnija līdz jūlija beigām; ja augus pēc ziedēšanas apgriež, atkārtoti zied augusta beigās — septembrī.

 Apraksts 
Kaķumētras ir daudzgadīgas, 100—120 cm augstas. Stumbrs ir stāvs, četršķautņains, zarots, klāts ar baltiem matiņiem. Lapu kātiņš īss (līdz 1 cm), lapas sakārtotas pretēji, ar baltiem matiņiem apakšpusē. Lapas plātne plati olveida ar sirdsveida pamatu, plātnes mala zobaina, gals smails. Lapas lielas, pelēcīgi zaļas. Ziedi sakopoti blīvos pušķos stumbra un zaru galos. Vainags balts vai sārts. Auglis — 4 riekstiņu skaldauglis, riekstiņi gludi un tumšbrūni.

 Augtene 
Kaķumētras audzē piemērota saulainās, bezvējainās vietās. Piemērotākās ir barības vielām bagātas viegli mitras smilšmāla vai mālsmilts augsnes. Vienā vietā kaķumētras aug 5 — 6 gadus, ar vecumu tās aizvien sliktāk pārziemo. Savvaļā Latvijā īstā kaķumētra ir reta, sastopama ceļmalās un nezālainēs, un ieaugusi kā dārzbēgle no audzētājiem.

 Atsauces 

 Ārējās saites 



Kategorija:Kaķmētru apakšdzimta
Kategorija:Ārstniecības augi
Kategorija:Kaķumētras
Kategorija:Latvijas flora