Birmas odzes

Birmas odzes, Birmas odžu ģints (Azemiops) ir  odžu dzimtas (Viperidae) ģints, kas ir vienīgā ģints Birmas odžu apakšdzimtā (Azemiopinae). Šajā ģintī apvienotas 2 mūsdienās dzīvojošas indīgo čūsku sugas.Reptile Database:Azemiopinae Lai arī tās sauc par Birmas odzēm, tās mājo samērā plašā Dienvidaustrumāzijas kalnu reģiona areālāRobert D. Aldridge,David M. Seve, 2011. Reproductive Biology and Phylogeny of Snakes  un ir sastopamas, sākot ar Vjetnamas ziemeļiem, cauri Ķīnas dienvidaustrumiem un dienvidiem, Mjanmā jeb Birmā, areālam plešoties līdz Tibetas dienvidaustrumiem. Par sugu pamattipu tiek uzskatīts Mjanmas kalnos dzīvojošās odzes.McDiarmid RW, Campbell JA, Touré T. 1999. Snake Species of the World: A Taxonomic and Geographic Reference, Volume 1. Herpetologists' League. 511 pp.  (series).  (volume). Abu sugu izplatības reģionus nodala Honas upe: uz austrumiem no upes mājo Birmas baltgalvas odze (Azemiops kharini), bet uz rietumiem Birmas melngalvas odze (Azemiops feae).

 Kopīgās īpašības 
Birmas odzes mājo kalnos līdz 1000 metriem virs jūras līmeņa. Tām labāk patīk mērens klimats ar vidējo temperatūru 20—25°C. Lai arī vislabprātāk šīs čūskas dzīvo akmeņiem un klintīm bagātos bambusa mežos un kokveida paparžu audzēs, kas mijas ar atklātiem laukumiem, tās var novērot arī ceļmalās, pļavās, rīsa laukos, kā arī māju tuvumā. Birmas odzes ir aktīvas krēslā un to migas vienmēr atrodas mitrās vietās.Mallow D, Ludwig D, Nilson G. 2003. True Vipers: Natural History and Toxinology of Old World Vipers. Krieger Publishing Company. 359 pp. .

Birmas odzes ir visprimitīvākās no visām sugām odžu dzimtā. Tām ir spēcīgs ķermenis ar īsu asti, galva vairāk ovāla nekā trīsstūrveidīga kā tas ir citām odzēm. Galvu sedz nevis sīkas zvīņas kā citām odzēm, bet gan lieli vairogi, līdzīgi zalkšiem un kobrām. Indes dziedzeri ir relatīvi mazi, tomēr indeszobi līdzīgi kā citām odzēm piestiprināti nelieliem, rotējošiem priekšzobu kauliņiem. Indes iedarbībai raksturīga hemorāģiskā darbība — tiek noārdīti eritrocīti, bojāti kapilāri, asinsvados veidojas trombi, bet pēc tam asinis zaudē spēju recēt, tāpēc rodas plaši asinsizplūdumi un tūska.Čūskas medicīnā Birmas odzes vairojas, dējot olas.

 Sistemātika 
Birmas odžu apakšdzimta (Azemiopinae)Black-headed Burmese viper
Birmas odžu ģints (Azemiops)
Birmas baltgalvas odze (Azemiops kharini)
Birmas melngalvas odze (Azemiops feae)

 Skatīt arī 
Pārējās odžu dzimtas apakšdzimtas:
Klaburčūsku apakšdzimta
Odžu apakšdzimta

 Atsauces 

 Ārējās saites 
White headed Fea Viper (Azemiops kharini) 
Azemiops feae; Feas Viper
New viper species discovered in Vietnam 


Kategorija:Odžu dzimta