Naftna Industrija Srbije

Naftna Industrija Srbije a.d. (saīsināti NIS) ir Serbijas enerģētikas uzņēmums, viens no lielākajiem uzņēmumiem valstī. Tā galvenais birojs atrodas Novi Sadā. Uzņēmums dibināts 2005. gadā.

NIS akcijas tiek kotētas Belgradas biržā (kods NIIS). Lielākie akcionāri (2055. gada septembrī): Krievijas gāzes koncerna Gazprom meitas uzņēmums Gazprom neft (44,85 %), Serbijas valsts (29,87 %), Gazprom Capital meitas uzņēmums JSC Intelligence (11,30 %).

 Vēsture 
Uzņēmuma priekštecis bija Naftas izpētes un ieguves uzņēmums, kurš dibināts 1949. gadā. 1953. gadā tas ieguva nosaukumu Naftagas. Vēlāk tajā iekļautas naftas pārstrādes rūpnīcas Pančevā un Novi Sadā, kā arī slāpekļa minerālmēslu rūpnīca Azotara.
1973. gadā uzņēmumam tika pievienots degvielas tirdzniecības uzņēmums Jugopetrol.

1991. gadā izveidots valsts uzņēmums Javno preduzeće Naftne industrije Srbije, kurā apvienoti Naftagas, Gas, Energogas, Jugopetrol, Naftagas promet, Inženjering un citas ar naftas nozari saistītas struktūrvienības.

2005. gada oktobrī no NIS tika atdalītas gāzes piegādes operācijas uzņēmumā Srbijagas un naftas transportēšanas operācijas Transnafta. Pārējā daļa pārveidota par akciju sabiedrību Naftna Industrija Srbije.
2007. gada Serbijas valdība sāka NIS privatizāciju.
2008. gada 25. janvārī Serbijas valdība ar Krievijas uzņēmumu Gazprom parakstīja vienošanos par NIS 51 % akciju pārdošanu Gazprom neft.

2010. gada janvārī aptuveni 20 % NIS akciju valdība pārdeva Serbijas pilsoņiem. Jūnijā akciju sabiedrība tika reorganizēta par atvērtu. 2010. gada 30. augusta tās akcijas sāka kotēt Belgradas biržā.
2011. gadā Gazprom daļa uzņēmumā pieauga līdz 56,15 %. Nākamajos gados meitas uzņēmumi tika izveidoti Bosnijā un Hercegovinā, Bulgārijā, Ungārijā un Rumānijā.
2012. gadā Pančevo naftas pārstrādes rūpnīcā tika pabeigta hidrokrakinga un hidroražošanas iekārtu (MHC/DHT) būvniecība.
2013. gadā tika uzsākta koģenerācijas projekta īstenošana (elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošana no gāzes, kas iegūta no naftas un gāzes atradnēm Serbijā). Pirmo koģenerācijas iekārtu nodeva ekspluatācijā Sirakovo, pēc tam tika nodotas ekspluatācijā vēl 13 mini elektrostacijas.
2016. gadā Elemirā sāka darboties Amin rūpnīca dabasgāzes attīrīšanai.
2017. gadā Pančevo sākās naftas pārstrādes rūpnīcas modernizācijas otrais posms.

2022. gada maijā Gazprom Neft nodeva 6,15 % akciju Gazprom, lai izvairītos no starptautiskajām sankcijām par naftas embargo, kas tika ieviestas kā reakcija uz Krievijas iebrukumu Ukrainā 2022. gadā. Sankcijas gan stājās spēkā tikai 2022. gada decembrī, kad tika pārtraukta Krievijas jēlnaftas piegāde caur Adrijas naftasvadu no Horvātijas. Citu valstu naftu joprojām varēja importēt pa šo cauruļvadu.

2025. gada 10. janvārī Amerikas Savienotās Valstis paziņoja par pret pret NIS vērstām sankcijām, kuras bija paredzēts ieviest 28. februārī. 15. janvārī Belgradas birža apturēja visu tirdzniecību ar NIS akcijām uz nākamajām 13 dienām.
23. septembrī Gazprom 11,30 % sev tieši piederošo NIS akciju nodeva Gazprom Capital meitas uzņēmumam JSC Intelligence.
Sankciju ieviešana vairākkārt tika atlikta, līdz tās stājās spēkā 2025. gada 9. oktobrī. Valdība atteicās nacionalizēt uzņēmumu, lai izvairītos no sankcijām. 25. novembrī NIS pārtrauca darbu izejvielu trūkuma dēļ, jo bankas pārtrauca apstrādāt uzņēmuma maksājumus, bet Horvātijas uzņēmums JANAF, pa kura cauruļvadu var piegādāt naftu Serbijai no Adrijas jūras krasta, apturēja piegādes. Serbijas prezidents Aleksandrs Vučičs deva Gazprom uzņēmumiem 50 dienas laika, lai pārdotu savas daļas NIS''.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Oficiālā vietne

Kategorija:Enerģētikas uzņēmumi
Kategorija:Serbijas uzņēmumi