Vēlēšanas Igaunijā

Likumdošanas varas vēlēšanas Igaunijā notiek nacionālā līmenī. Rīgikogu sastāvā ir 101 deputāts, ko proporcionālās vēlēšanās ievēl uz četru gadu termiņu. Valsts galvu — prezidentu — ievēl uz piecu gadu termiņu, to dara parlaments (1.—3. kārtā) vai vēlēšanu kolēģija (4. un nākamajās kārtās). Vietējā līmenī tiek ievēlētas pašvaldību domes, kas izmēros atšķiras. Vēlēšanu likums nosaka, ka domes minimālais izmērs ir atkarīgs no pašvaldības izmēra. Arī pašvaldību domes ievēl proporcionālās vēlēšanās.

 Minimālais domes deputātu skaits ir noteikts 7.
 Virs 2000 iedzīvotājiem: vismaz 13 deputāti.
 Virs 5000 iedzīvotājiem: vismaz 17 deputāti.
 Virs 10 000 iedzīvotājiem: vismaz 21 deputāts.
 Virs 50 000 iedzīvotājiem: vismaz 31 deputāts.
 Virs 300 000 iedzīvotājiem: vismaz 79 deputāti.

Igaunijā pastāv vairākpartiju sistēma ar daudzām partijām. Visbiežāk nevienai partijai nav iespējams iegūt absolūtu vairākumu un tām ir jāsastrādājas, veidojot koalīcijas valdību.

Igaunijā kopš neatkarības atgūšanas ir notikušas šādas vēlēšanas:
Rīgikogu (parlamenta): 1992, 1995, 1999, 2003, 2007, 2011, 2015
Pašvaldības: 1993, 1996, 1999, 2002, 2005, 2009, 2013
Eiropas Parlamenta: 2004, 2009, 2014 
Referendumi: 2003 (Eiropas Savienība)
Prezidenta: 1992 (Lennarts Meri), 1996 (Lennarts Meri), 2001 (Arnolds Rītels), 2006 (Tomass Ilvess), 2011 (Tomass Ilvess), 2016 (Kersti Kaljulaida)

 Pēdējās parlamenta vēlēšanas 
PartijaBalsis%Vietas+/–Igaunijas Reformu partija158 89727,730–3Igaunijas Centra partija142 45724,827+1Sociāldemokrātiskā partija87 16815,215–4Par Tēvzemi un Res Publica apvienība78 67913,714–9Brīvā partija49 8828,78JaunaKonservatīvā Tautas partija46 7638,17+7Igaunijas Zaļie51910,900Tautas vienotības partija22900,40JaunaNeatkarības partija10450,200Apvienotā kreisā partija7630,10JaunaNeatkarīgie8860,200Nederīgās/tukšās balsis3 755–––Kopā577 9141001010Nobalsoja899 79364,2––Avots: VVK

 Referendumi 
Igaunijas konstitūcija ļauj Rīgikogu iesniegt likumprojektu vai citu valsts līmeņa jautājumu referendumam (105. konstitūcijas pants). Balsojuma rezultāts ir saistošs. Ja iesniegtais priekšlikums nesavāc vairākuma atbalstu, prezidentam ir jāizsludina ārkārtas parlamenta vēlēšanas.

Ir atsevišķi jautājumi, kurus nevar iesniegt referendumam: jautājumi, kas attiecas uz budžetu, nodokļiem, finansiālām saistībām pret valsti, starptautisku līgumu ratifikācija un denonsēšana, ārkārtas stāvokļa izsludināšana vai pārtraukšana, valsts aizsardzība.

Atsevišķas konstitūcijas daļas var tik mainītas tikai referenduma rezultātā (nodaļas "Vispārīgie jautājumi" un "Konstitūcijas papildināšana", 162.konstitūcijas pants). Lai iesniegtu jautājumu referendumam, nepieciešamas trīs piektdaļu pralemanta locekļu atbalsts (164. pants).

Kopš neatkarības no PSRS referendums ir noticis divreiz:
 referendums par jauno konstitūciju un pilsonību 1992. gadā;
 referendums par iestāšanos Eiropas Savienībā 2003. gadā.
1991. gadā notika arī Igaunijas neatkarības referendums; tobrīd Igaunijas PSR bija daļa no PSRS.

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Igaunijas Nacionālā vēlēšanu komisija
 Edama Kera velēšanu arhīvs
 NSD: Eiropas vēlēšanu datubāze - Igaunija  Publicē reģionālā līmeņa vēlēšanu datus, ļauj salīdzināt rezultātus

Kategorija:Igaunijas politika