Kvavars

Kvavars, arī 50000 Quaoar ir transneptūna objekts ar diametru apmēram 1070 ± 38 km. Kvavars, iespējams, ir pundurplanēta, bet precīzi tas nav zināms, jo debess ķermenis atrodas pārāk tālu. Objekts atrodas Koipera joslā un tam ir zināms viens pavadonis – Veivots.

Atklāšana un nosaukums
Kvararu atklāja  amerikāņu astronomi Maikls Brauns un Čads Truhiljo (Chadwick A. Trujillo), izmantojot 1,2 m Samuēla Ošina teleskopu Palomāras observatorijā. Tobrīd 18,5. zvaigžņlieluma objekts atradās Čūskneša zvaigznājā.  Tam tika piešķirts pagaidu apzīmējums . Mazo planētu sarakstā debess ķermenis tika reģistrēts ar numuru 50000. Šādus „apaļus” numurus tobrīd taupīja priekš īpaši lieliem objektiem, piemēram, 20000 Varuna.  Starptautiskā Astronomijas savienība objektam  oficiāli piešķīra vārdu Kvavars.M.P.C. 46829 Kvavars Tongvas cilts mitoloģijā ir radīšanas dievs.

Orbīta un fizikālie parametri
Kvavara orbīta ir līdzīga pārējiem klasiskajiem Koipera joslas objektiem, tā ir gandrīz riņķveida ar nelielu slīpumu pret ekliptiku. Orbīta atrodas apmēram 43,3 AU attālumā no Saules un Kvavaram nav orbitālās rezonanses ar Neptūnu.

Atklāšanas laikā Kvavara diametrs tika lēsts apmēram 1260 ± 190 km liels. Tobrīd tas bija lielākais jaunatklātais Saules sistēmas debess ķermenis kopš Plutona atklāšanas. Vēlāk objekta izmēri tika vairākkārt precizēti, izmantojot dažādas metodes. 2007. gadā, izmantojot Spicera kosmisko teleskopu, tika noteikts, ka Kvavara albedo ir 0,19, tas bija vairāk, kā tika domāts agrāk, tādējādi objekta diametrs tika novērtēts vairs tikai kā apmēram 850 km liels.Physical Properties of Kuiper Belt and Centaur Objects: Constraints from Spitzer Space Telescope  tika novērots, kā Kvavars aizklāja kādu 16. zvaigžņlieluma zvaigzni. Tas ļāva noteikt, ka objektam ir iegarena forma un tā diametrs ir apmēram 1170 km.Stellar Occultations by TNOs: the January 08, 2011 by (208996) 2003 AZ84 and the May 04, 2011 by (50000) Quaoar 2013. gadā, izmantojot Heršela kosmisko observatoriju un jaunus datus no Spicera kosmiskā teleskopa, tika precizēts Kvavara  un tā pavadoņa diametrs. Kvavaram tas ir 1070 ± 38 km, bet Veivotam 81 ± 11 km.
Kvavars sastāv galvenokārt no iežiem un ūdens ledus. Albedo liecina, ka ledus uz virsmas ir mazāk kā citiem kjubivano. Virsma ir nedaudz sarkana. 2007. gadā veikti pētījumi liecina, ka 5 % virsmas klāj sasalis metāns un etāns.Detection of Methane on Kuiper Belt Object (50000) Quaoar

Pavadonis

, izmantojot Habla kosmisko teleskopuIAUC 8812, Kvavaram tika atklāts pavadonis, kurš riņķo ap to 14500 km attālumā. Quaoar: A Rock in the Kuiper Belt Pavadonim tika piešķirts pagaidu apzīmējums (50000) Quaoar I, bet  to nodēvēja par VeivotuM.P.C. 67220. Veivots Tongvas cilts mitoloģijā ir radīšanas dieva Kvavara dēls. Pavadoņa diametrs ir apmēram 81 ± 11 km Tas apriņķo Kvavaru pa nedaudz izstieptu orbītu (ekscentricitāte 0,14) reizi 12,438 ± 0,005 dienās. 

Atsauces

 Ārējās saites 

Kategorija:Klasiskie Koipera joslas objekti
Kategorija:Pundurplanētu kandidāti