Saraiķi

Saraiķi (vēsturiski arī Saraikas) ir ciems Dienvidkurzemes novada Vērgales pagastā autoceļu V1188 (Liepāja—Šķēde—Ziemupe) un V1229 (Medze—Saraiķi) krustojumā netālu no Baltijas jūras krasta. Saraiķos atrodas bibliotēka. Saraiķiem pieskaita arī Saraiķu muižu (mūsdienās ciema daļa, apdzīvotā vieta veidojusies ap kādreizējās muižas centru).
Netālu no muižas augošā zirgkastaņa (apkārtmērs 4,96 m) iekļauta dabas aizsardzības objektu sarakstā.

 Vēsture 
Livonijas konfederācijas laikā Saraiķi atradās pie Grobiņas fogtejas ziemeļu robežas, pēc tam ilgu laiku bija Prūsijas hercogistes pārvaldījumā (1530-1650). 16. gadsimta beigās uzcēla Saraiķu luterāņu baznīcu. Kurzemes un Zemgales hercogistes laikā Saraiķu muiža (Sarreiken) ar Kārļu (Karlsberg), Birzes (Birshof) un Grīzupes (Grisuppen) pusmuižām atradās Grobiņas draudzes novadā. Lielā Ziemeļu kara laikā zviedru iebrukumā baznīca gāja postā.

Pēc kara beigām Saraiķu muiža piederēja Dēnhofiem (Dönhoff), pēc laulībām ar Frīderiki Dēnhofu to savā īpašumā ieguva Kurzemes un Zemgales hercoga galminieks Heinrihs Kristiāns fon Ofenbergs  (1696–1781), kura vecākais dēls Pēteris Ofenbergs (1746-1819) atjaunoja Saraiķu baznīcu tās patreizējā izskatā, savukārt viņa jaunākais dēls slepenpadomnieks Heinrihs fon Ofenbergs (1752-1827) bija viens no Kurzemes literatūras un mākslas biedrības dibinātājiem.
1798. gadā Pētera Ofenberga dēli Frīdrihs Kārlis Nikolajs Ofenbergs (Фёдор Петрович Оффенберг, 1789–1856) un Emerihs Johans Ofenbergs (Иван Петрович Оффенберг, 1791–1870) kļuva par Krievijas Impērijas karaspēka ģenerāļiem. Pētera fon Ofenberga mazdēls Heinrihs Pēteris Frīdrihs Ofenbergs (1821–1888) no 1872. līdz 1875. gadam bija Krievijas Impērijas sūtnis ASV.

Latvijas PSR laikā ciems bija vietējā kolhoza "Kopdarbs" centrs, šeit atradās arī PSRS robežsargu 15. radiotehniskā brigāde, kas bija atbildīga par piekrastes novērošanu. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas izveidoja 17. Zemessargu bataljona mācību centru. 2003. gadā uz ziemeļiem no Saraiķiem jūras stāvkrastā atklāja pirmās bišu dzeņa ligzdošanas vietas Latvijā. Līdz 2021. gadam ciems ietilpa Pāvilostas novads.

 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.OSP

Atsauces