Alsungas draudzes novads

Alsungas draudzes novads () bija draudzes novads Kurzemes hercogistes Kuldīgas virspilskunga iecirknī, vēlāk Kurzemes guberņas Aizputes pilskunga iecirknī. 
1632. gadā katoļticībā pārgājušais Alsungas muižnieks Johans Ulrihs fon Šverins uzsāka sev padoto luterāņu iedzīvotāju pievēršanu katoļticībai. Alsungas draudzes novads kļuva par Kurzemes katoļu centru un kopš tā laika dēvēts arī par suitu novadu.

Mūsdienās Alsungas draudzes novada teritorija iekļauta Kuldīgas novada Alsungas un Gudenieku pagastos, kā arī Ventspils novada Jūrkalnes pagastā.

 Izveide 
Līdz 1617. gada Kurzemes un Zemgales hercogistes teritoriālajai reformai () novada teritorija atradās Kuldīgas komturejas sastāvā, pēc tam tā bija Kuldīgas virspilskunga iecirkņa daļa, no 1753. gada atsevišķs Alsungas draudzes novads. Pēc 1819. gada Kurzemes guberņas administratīvās reformas to kopā ar Aizputes draudzes novadu savienoja ar Piltenes apgabala dienvidu daļu, izveidojot jaunu Aizputes pilskunga iecirkni.

Novada katoļticīgie iedzīvotāji piederēja Alsungas katoļu baznīcas draudzei.

 Muižas 
 Kroņa muižas 
 Alschwangen — Alsungas muiža ar Balandes un Ozolu pusmuižām
 Adsen 
 Bassen — Basu muiža
 Guddeneeken — Gudenieku muiža
 Blinten — Blintenes muiža Grahwern — Grāveru muiža
 Felixberg — Pilsbergas muiža
 Neuhof — Jaunā muiža
 Alsungas mācītājmuiža un Alsungas Svētā Miķeļa Romas katoļu baznīca, tās filiāle Jūrkalnes Svētā Jāzepa Romas katoļu baznīca
 Forstei Rehhof — mežniecība "Stirnumuiža" Privātās muižas 
 Birsen — Biržu muiža ar pusmuižu Erkuln
 Todaischen
 Almahlen — Almāles muiža
 Reggen — Reģes muiža ar Windau pusmuižu
 Pewikken — Pievikas muiža

 Atsauces 

Kategorija:Alsungas pagasts
Kategorija:Kurzemes guberņa
Kategorija:Latvijas draudžu novadi