Olimpisko spēļu norises vietu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopotas visas pilsētas, kurās notikušas modernās olimpiskās spēles. Kopš pirmajām olimpiskajām spēlēm . gadā ir notikušas 25 vasaras olimpiskās spēles 22 pilsētās un 22 ziemas olimpiskās spēles 19 pilsētās. Kara dēļ kopumā ir atceltas trīs vasaras olimpiskās spēles (Berlīne (1916), Helsinki (1940) un Londona (1944)) un divas ziemas olimpiskās spēles (Saporo (1940) un Kortīna d'Ampeco (1944)). 1906. gadā notika neoficiālās vasaras olimpiskās spēles, kuras pašlaik Starptautiskā Olimpiskā komiteja (SOK) vairs neatzīst. SOK ir izvēlējusies 3 pilsētas, kurās drīzumā notiks olimpiskās spēles — Riodežaneiro (2016. gada vasaras olimpiskās spēles), Phjončhana (2018. gada ziemas olimpiskās spēles) un Tokija (2020. gada vasaras olimpiskās spēles).

Kopumā 2 olimpisko spēļu rīkotājvietas ir tikušas mainītas. 1904. gada vasaras olimpiskās spēles bija paredzēts rīkot ASV pilsētā Čikāgā, taču sakarā ar 1904. gada EXPO izstādi Sentluisā, arī spēles tika pārceltas uz Sentluisu. 1908. gada vasaras olimpiskās spēles bija paredzēts rīkot Itālijas galvaspilsētā Romā, taču sakarā ar Vezuva izvirdumu tās tika pārceltas uz Londonu.

7 pilsētas olimpiskās spēles ir uzņēmušas vairākas reizes: Atēnas (1896. gada vasaras olimpiskās spēles, 1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles un 2004. gada vasaras olimpiskās spēles), Parīze (1900. gada vasaras olimpiskās spēles un 1924. gada vasaras olimpiskās spēles), Londona (1908. gada vasaras olimpiskās spēles, 1948. gada vasaras olimpiskās spēles un 2012. gada vasaras olimpiskās spēles), Sanktmorica (1928. gada ziemas olimpiskās spēles un 1948. gada ziemas olimpiskās spēles), Leikplesida (1932. gada ziemas olimpiskās spēles un 1980. gada ziemas olimpiskās spēles), Losandželosa (1932. gada vasaras olimpiskās spēles un 1984. gada vasaras olimpiskās spēles) un Insbruka (1964. gada ziemas olimpiskās spēles un 1976. gada ziemas olimpiskās spēles). Tokija šim sarakstam pievienosies 2020. gadā, jo šajā pilsētā notika 1964. gada vasaras olimpiskās spēles. Turklāt Stokholma rīkoja 1912. gada vasaras olimpiskās spēles un sakarā ar karantīnu rīkoja jāšanas sportu 1956. gada vasaras olimpiskās spēles. Londona ir kļuvusi par pirmo pilsētu, kur olimpiskās spēles ir notikušas 3 reizes. ASV kopumā ir notikušas 8 olimpiskās spēles, vairāk nekā jebkurā citā valstī. 5 olimpiskās spēles ir rīkojusi Francija, savukārt 3 olimpiskās spēles ir notikušas Kanādā, Vācijā, Itālijā, Japānā un Apvienotajā Karalistē.

Lielāka daļa olimpisko spēļu notikušas Eiropas daļā (30 spēles), savukārt 12 spēles notikušas Ziemeļamerikā, 5 — Āzijā un 2 — Okeānijas reģionā. 2016. gada vasaras olimpiskās spēles Riodežaneiro būs pirmās, kas norisināsies Dienvidamerikā. Āfrikas kontinentā nav notikušas nevienas olimpiskās spēles.

Olimpisko spēļu rīkotājpilsētu izvēlas SOK biedri 7 gadus pirms spēļu norises. Pilsētu atlases process ilgst vismaz 2 gadus. Pirmajā posmā jebkura pasaules pilsēta var iesniegt pieteikumu, lai kļūtu par olimpisko spēļu rīkotājpilsētu. Pēc 10 mēnešiem SOK valde izlemj, kuras no kandidātvalstu pilsētām kļūs par potenciālajām spēļu rīkotājpilsētām, pamatojoties uz darba grupas ieteikumiem un recenzētiem pieteikumiem. Otrajā posmā potenciālās rīkotājpilsētas rūpīgi apmeklē vērtēšanas komisija, pēc tam sniedzot īsu galīgo pilsētu sarakstu, kas jāņem vērā atlasei. Tad rīkotājpilsētu izvēlas SOK sesijas balsojumā, SOK locekļu kopsapulcē.

 Olimpisko spēļu rīkotājpilsētas 

 Vasaras olimpiskās spēles 
 Pilsēta  Valsts  Kontinents  Nr.  Gads  Atklāšanasceromonija  Noslēgumaceremonija  Sporta veidi(disciplīnas)  Dalībvalstis  Dalībnieku skaits Atēnas    Eiropa  I  1896  6. aprīlis  15. aprīlis  9 (43)  14  241 Parīze    Eiropa  II  1900  14. maijs  28. oktobris  19 (95)  24  997 Sentluisa    Ziemeļamerika  III  1904  1. jūlijs  23. novembris  17 (91)  12  651 Atēnas    Eiropa  neoficiālas  1906  22. aprīlis  2. maijs  13 (78)  20  854 Londona    Eiropa  IV  1908  27. aprīlis  31. oktobris  22 (110)  22  2008 Stokholma    Eiropa  V  1912  5. maijs  22. jūlijs  14 (102)  28  2407 Berlīne    Eiropa  VI  1916  Olimpiskās spēles tika atceltas (Pirmais pasaules karš) Antverpene    Eiropa  VII  1920  20. aprīlis  12. septembris  22 (154)  26  2626 Parīze    Eiropa  VIII  1924  4. maijs  27. jūlijs  17 (126)  44  3089 Amsterdama    Eiropa  IX  1928  28. jūlijs  12. augusts  14 (109)  46  2883 Losandželosa    Ziemeļamerika  X  1932  30. jūlijs  14. augusts  14 (116)  37  1332 Berlīne    Eiropa  XI  1936  1. augusts  16. augusts  19 (129)  49  3963 Helsinki    Eiropa  XII  1940  olimpiskās spēles tika atceltas (Otrais pasaules karš) Londona    Eiropa  XIII  1944  Olimpiskās spēles tika atceltas (Otrais pasaules karš) Londona    Eiropa  XIV  1948  29. jūlijs  14. augusts  17 (136)  59  4104 Helsinki    Eiropa  XV  1952  19. jūlijs  3. augusts  17 (149)  69  4995 MelburnaStokholma   OkeānijaEiropa  XVI  1956  2. novembris10. jūnijs  8. decembris17. jūnijs  17 (145)  72  3314 Roma    Eiropa  XVII  1960  25. augusts  11. septembris  17 (150)  83  5338 Tokija    Āzija  XVIII  1964  10. oktobris  24. oktobris  19 (163)  93  5151 Mehiko    Ziemeļamerika  XIX  1968  12. oktobris  27. oktobris  20 (172)  112  5530 Minhene    Eiropa  XX  1972  26. augusts  10. septembris  23 (195)  121  7170 Monreāla    Ziemeļamerika  XXI  1976  17. jūlijs  1. augusts  21 (198)  92  6028 Maskava    Eiropa  XXII  1980  19. jūlijs  3. augusts  21 (203)  80  5179 Losandželosa    Ziemeļamerika  XXIII  1984  28. jūlijs  12. augusts  23 (221)  140  6829 Seula    Āzija  XXIV  1988  17. septembris  2. oktobris  27 (263)  160  8391 Barselona    Eiropa  XXV  1992  25. jūlijs  9. augusts  32 (286)  169  9356 Atlanta    Ziemeļamerika  XXVI  1996  19. jūlijs  4. augusts  26 (271)  197  10 318 Sidneja    Okeānija  XXVII  2000  15. septembris  1. oktobris  28 (300)  199  10 651 Atēnas    Eiropa  XXVIII  2004  13. augusts  29. augusts  28 (301)  201  10 625 Pekina    Āzija  XXIX  2008  8. augusts  24. augusts  28 (302)  204  11 028 Londona    Eiropa  XXX  2012  27. jūlijs  12. augusts  26 (302)  204  10 820 Riodežaneiro    Dienvidamerika  XXXI  2016  5. augusts  21. augusts  28 (306)  207  11 238 Tokija    Āzija  XXXII  2021  23. jūlijs  8. augusts  33 (339)  206  11 420ParīzeEiropaXXXIII20242. augusts18. augusts - - -LosandželosaZiemeļamerikaXXXIV202821. jūlijs6. augusts - - -

 Ziemas olimpiskās spēles 
 Pilsēta  Valsts  Kontinents  Nr.  Gads  Atklāšanasceromonija  Noslēgumaceremonija  Sporta veidi(disciplīnas)  Dalībvalstis  Dalībnieku skaits Šamonī    Eiropa  I  1924  25. janvāris  4. februāris  9 (16)  16  258 Sanktmorica    Eiropa  II  1928  11. februāris  19. februāris  6 (14)  25  464 Leikplesida    Ziemeļamerika  III  1932  4. februāris  15. februāris  4 (14)  17  252 Garmiša-Partenkirhene    Eiropa  IV  1936  6. februāris  16. februāris  4 (17)  28  646 Saporo    Āzija  V  1940  Olimpiskās spēles tika atceltas (Otrais pasaules karš) Kortīna d'Ampeco    Eiropa  V  1944  Olimpiskās spēles tika atceltas (Otrais pasaules karš) Sanktmorica    Eiropa  V  1948  30. janvāris  8. februāris  4 (22)  28  669 Oslo    Eiropa  VI  1952  14. februāris  25. februāris  6 (22)  30  694 Kortīna d'Ampeco    Eiropa  VII  1956  26. janvāris  5. februāris  4 (24)  32  821 Skvoveli    Ziemeļamerika  VIII  1960  18. februāris  28. februāris  4 (27)  30  665 Insbruka    Eiropa  IX  1964  29. janvāris  9. februāris  6 (34)  36  1091 Grenoble    Eiropa  X  1968  6. februāris  18. februāris  6 (35)  37  1158 Saporo    Āzija  XI  1972  3. februāris  13. februāris  6 (35)  35  1006 Insbruka    Eiropa  XII  1976  4. februāris  15. februāris  6 (37)  37  1123 Leikplesida    Ziemeļamerika  XIII  1980  14. februāris  23. februāris  6 (38)  37  1072 Sarajeva    Eiropa  XIV  1984  7. februāris  19. februāris  6 (49)  49  1272 Kalgari    Ziemeļamerika  XV  1988  13. februāris  28. februāris  6 (46)  57  1423 Albērvila    Eiropa  XVI  1992  8. februāris  23. februāris  7 (57)  64  1801 Lillehammere    Eiropa  XVII  1994  12. februāris  27. februāris  6 (61)  67  1636 Nagano    Āzija  XVIII  1998  7. februāris  22. februāris  7 (72)  72  2176 Soltleiksitija    Ziemeļamerika  XIX  2002  8. februāris  24. februāris  7 (78)  78  2399 Turīna    Eiropa  XX  2006  10. februāris  26. februāris  15 (84)  80  2508 Vankūvera    Ziemeļamerika  XXI  2010  12. februāris  28. februāris  15 (86)  82  2566 Soči    Eiropa  XXII  2014  7. februāris  23. februāris  15 (98)  88  2873 Phjončhana    Āzija  XXIII  2018  9. februāris  25. februāris  15 (102)  92  2922Pekina   Āzija  XXIV  2022  4. februāris  20. februāris  15 (109)  91   2861MilānaKortīna d'Ampeco    Eiropa  XXV  2026  6. februāris  22. februāris  16 (116)     

 Olimpisko spēļu rīkotājpilsētu kartes 

 Vasaras olimpiskās spēles 

 Ziemas olimpiskās spēles 
1100px|thumbnail|center|Ziemas olimpisko spēļu norises vietas

 Statistika 

 Pilsētas, kur vairākas reizes notikušas gan vasaras, gan ziemas olimpiskās spēles 
+ Pilsētu uzskaitījums, kurās notikušas vairākas olimpiskās spēles Pilsēta  Valsts  Kontinents  Vasaras olimpiskās spēles  Ziemas olimpiskās spēles  Kopā Londona    Eiropa 3 (1908, 1948, 2012)03 Parīze    Eiropa 2 (1900, 1924, 2024)03 Losandželosa   Ziemeļamerika 2 (1932, 1984, 2028)03 Atēnas   Eiropa 3 (1896, 1906, 2004)  0  2 (1) Tokija    Āzija 2 (1964, 2020)02 Leikplesida    Ziemeļamerika  0 2 (1932, 1980)2 Insbruka    Eiropa  0 2 (1964, 1976)2 Sanktmorica   Eiropa  0 2 (1928, 1948)2PekinaĀzija1 (2008)1 (2022)2

 Skaits pa valstīm, kuras rīkojušas olimpiskās spēles 

+ Valstu uzskaitījums, kurās tikušas rīkotas olimpiskās spēles Vieta  Valsts  Kontinents  Vasaras olimpiskās spēles  Ziemas olimpiskās spēles  Kopā 1    Ziemeļamerika  4 (1904, 1932, 1984, 1996, 2028) 4 (1932, 1960, 1980, 2002)  9 2    Eiropa  2 (1900, 1924, 2024)  3 (1924, 1968, 1992)  6 3    Āzija  2 (1940, 1964, 2020)  2 (1940, 1972, 1998)4 4    Ziemeļamerika  1 (1976)  2 (1988, 2010) 3 5=    Eiropa  3 (1908, 1944, 1948, 2012)  -  3 5=    Eiropa  1 (1960)2 (1944, 1956, 2006)3 5=    Eiropa  2 (1916, 1936, 1972)  1 (1936)  3 5=  /  Eiropa  2 (3) (1896, 1906, 2004)  -  2 (3) 9=   Okeānija  2 (1956, 2000) -  2 9=    Eiropa  -  2 (1964, 1976) 2 9=    Āzija 1 (1988)  1 (2018)  2 9=  /  Eiropa 1 (1980)  1 (2014)  2 9=    Eiropa  -  2 (1952, 1994) 2 9=    Eiropa  -  2 (1928, 1948) 2 15=    Āzija  1 (2008) 1 (2022)  2 15=  Eiropa  1 (1920)  -  1 15=   Dienvidamerika  1 (2016)  -  1 15=    Eiropa  -  1 (1984) 1 15=    Ziemeļamerika  1 (1968) -  1 15=  Eiropa  1 (1928)  -  1 15=    Eiropa  1 (1940, 1952)  - 1 15=    Eiropa  1 (1992) -  1 15=  Eiropa  1 (1912)  -  1

 Piezīmes 

  Sākotnēji bija paredzēts, ka spēles notiks Čikāgā, bet tās tika pārceltas uz Sentluisu, lai tas sakristu ar 1904. g. EXPO izstādi, kas notika Sentluisā.
  Spēļu rīkošanas laikā tās tika uzskatīts par īstām olimpiskajām spēlēm un tika nosauktas par "Otrām starptautiskajām olimpiskajām spēlēm Atēnās", pašlaik tās SOK vairs neatzīst par tādām un iegūtās medaļas netiek ieskatītas oficiālajā statistikā.
  Sākotnēji bija paredzēts, ka spēles notiks Roma, bet tās tika pārceltas uz Londonu, sakarā ar 1906. gada Vezuva izvirdumu.
  Burāšanas sacensības un disciplīnas notika Beļģijas pilsētā Ostendē un Nīderlandes galvaspilsētā Amsterdamā.
  Sakarā ar karantīnu jāšanas disciplīnas notika Stokholmā. Stokholma par jāšanas disciplīnu rīkošanu cīnījās atsevišķi; tai bija sava olimpiskā uguns un formālie ielūgumi, kā arī Stokholma pati rīkoja atklāšanas un noslēguma ceremoniju, tāpat kā visās regulārajās vasaras olimpiskajās spēlēs.
  PSRS/Krievija ģeogrāfiski atrodas gan Eiropā, gan Āzijā. Tomēr Krievijas Olimpiskā komiteja ir daļa no Eiropas Olimpiskās komitejas. Turklāt Maskava un Soči atrodas Krievijas Eiropas daļā.
  Jāšanas disciplīnas notika Honkongā. Kaut Honkongā jāšanas sacensības rīkoja atsevišķa Olimpiskā komiteja, tā bija neatņemama daļa no Pekinas olimpiskajām spēlēm; tās netika rīkotas saskaņā ar atsevišķu ielūgumiem, uguni u. c., kā tas bija 1956. gada Stokholmā rīkotajām jāšanas sacensībām. SOK mājaslapā, kā vienīgā 2008. gada olimpisko spēļu rīkotājpilsēta bija Pekina

 Atsauces 

Kategorija:Ar sportu saistīti uzskaitījumi