Žņaudzējčūsku dzimta

Žņaudzējčūsku dzimta (Boidae) ir viena no čūsku apakškārtas (Serpentes) dzimtām, kas pieder pie zemāko čūsku virsdzimtas (Henophidia). Tā apvieno 58 mūsdienās dzīvojošas sugas, kas tiek iedalītas 7 apakšdzimtās un 14 ģintīs.Database: Boidae

Žņaudzējčūskas mēdz saukt arī par boačūskām vai vienkārši par boa. Tās ir samērā primitīvas čūskas, un neviena žņaudzējčūska nav indīga. Tās mājo Amerikā, Āfrikā, Eiropā, Āzijā un dažās Klusā okeāna salās. 

 Izskats un īpašības 
Žņaudzējčūskām, līdzīgi kā pitoniem, ir pagarināti žokļa un deniņu kauli, tie spēj brīvi kustēties un ievērojami izplesties.Parker HW, Grandison AGC. 1977. Snakes -- a natural history. Second Edition. British Museum (Natural History) and Cornell University Press. 108 pp. 16 plates. LCCCN 76-54625.  (cloth),  (paper). Šīm čūskām ir raksturīgas vairākas primitīvu čūsku iezīmes. Tām ir saglabājušies pakaļkāju aizmetņi, kas redzami pat no ārpuses nelielu piešu izskatā. Tēviņiem tie ir lielāki un labāk saskatāmi. Atšķirībā no pitoniem žņaudzējčūskām dzimst dzīvi mazuļi.

 Barošanās 
Savus upurus, kā jau šo čūsku nosaukums norāda, žņaudzējčūskas pirms apēšanas nožņaudz. Tās apvijas ap savu upuri vairākas reizes cieši apkārt, tvērienu pakāpeniski savelkot arvien ciešāku. Lielu žņaudzējčūsku medījums parasti ir mājas kaķa lielumā, lai gan anakondas barojas arī ar jauniem tapiriem. Upuris tiek norīts vesels. Paiet vairākas dienas vai pat nedēļas, līdz medījums tiek pilnībā sagremots. Neskatoties uz savu spēcīgo un iespaidīgo augumu, žņaudzējčūskas kopumā nav cilvēkam bīstamas. Izņēmums ir anakonda, kas var uzbrukt arī cilvēkam. Lai arī klejo dažādas leģendas par žņaudzējčūskām, kas apvijas tik cieši, ka salauž sava upura kaulus, tomēr tā nav patiesība. Žņaudzējčūsku medījumam nekad nav deformēti kauli, un upuri mirst noslāpstot.Mehrtens JM (1987). Living Snakes of the World in Color. New York: Sterling Publishers. Stidworthy J (1974). Snakes of the World. Grosset & Dunlap. .Carr, Archie Fairly (1963). The Reptiles. Life Nature Library. New York: Time. LCCN 63012781

 Sistemātikas izmaiņas  un diskusijas 
Mūsdienās žņaudzējčūsku dzimtas sistemātika, balstoties uz jaunākajiem DNS pētījumiem, ir vairākas reizes izmainīta. Kādreiz dzimtā bija tikai 2 apakšdzimtas, toties mūsdienās tās ir 7. Vairākas no tām, iespējams, ar laiku tiks izdalītas kā atsevišķas dzimtas; gumijas žņaudzējčūsku apakšdzimta (Charininae),Database: Charinidae Kalabārijas žņaudzējčūsku apakšdzimta (Calabariinae), Klusā okeāna žņaudzējčūsku apakšdzimta (Candoiinae),Database: Candoiidae Madagaskaras žņaudzējčūsku apakšdzimta (Sanziniinae)Database: Sanziniidae un smilšu žņaudzējčūsku apakšdzimta (Erycinae).Database: Erycidae

Ja tiktu izdalīta gumijas žņaudzējčūsku dzimta, tad punduržņaudzējčūsku apakšdzimta (Ungaliophiinae) kļūtu par šīs dzimtas apakšdzimtu.Database: Charinidae, Ungaliophiinae

Sistemātika
Žņaudzējčūsku dzimta (Boidae)
Gumijas žņaudzējčūsku apakšdzimta (Charininae)Database: Charininae
Gumijas žņaudzējčūskas (Charina)
Kalifornijas žņaudzējčūskas (Lichanura)
Kalabārijas žņaudzējčūsku apakšdzimta (Calabariinae)Database: Calabariinae
Kalabārijas žņaudzējčūskas (Calabaria)
Klusā okeāna žņaudzējčūsku apakšdzimta (Candoiinae)Database: Candoiinae
Klusā okeāna žņaudzējčūskas (Candoia)
Madagaskaras žņaudzējčūsku apakšdzimta (Sanziniinae)Database: Sanziniinae
Madagaskaras koku žņaudzējčūskas (Sanzinia)
Madagaskaras žņaudzējčūskas (Acrantophis)
Punduržņaudzējčūsku apakšdzimta (Ungaliophiinae)Database: Ungaliophiinae
Oahakas punduržņaudzējčūskas (Exiliboa)
Punduržņaudzējčūskas (Ungaliophis)
Smilšu žņaudzējčūsku apakšdzimta (Erycinae)Database: Erycinae
Smilšu žņaudzējčūskas (Eryx)
Žņaudzējčūsku apakšdzimta (Boinae)Database: Boinae
Anakondas (Eunectes)
Gludlūpu žņaudzējčūskas (Chilabothrus)
Koku žņaudzējčūskas (Corallus)
Varavīksnes žņaudzējčūskas (Epicrates)
Žņaudzējčūskas (Boa)

Atsauces

Ārējās saites
ITIS: Boidae  Gray, 1825
The Boidae Family of Snakes