Varšavas sacelšanās

Varšavas sacelšanās () bija pretošanās kustības Armia Krajowa neveiksmīgi centieni atbrīvot Polijas galvaspilsētu Varšavu no nacistiskās Vācijas Otrajā pasaules karā. Poļi centās atgūt kontroli pār pilsētu pirms to okupēja Sarkanā armija. Sacelšanās ilga 63 dienas no 1944. gada augusta līdz oktobrim.https://encyclopedia.ushmm.org/content/en/article/the-warsaw-polish-uprising

 Vēsture 
1944. gada jūlija beigās, padomju varas iestādes, solot atbalstu, iedrošināja poļus pretoties vācu karaspēkam. Ģenerāļa Tadeuša Komorovska vadībā 50 tūkstoši poļu kaujinieku uzbruka salīdzinoši vājajiem vācu spēkiem 1. augustā, triju dienu laikā iegūstot kontroli pār lielāko daļu pilsētas. Vācieši nosūtīja papildspēkus, uzbruka poļiem ar gaisa un artilērijas uzbrukumiem. Sarkanā armija ieņēma Varšavas priekšpilsētu Prāgu, kur arī palika. PSRS neatļāva rietumu Sabiedrotajiem izmantot padomju aviācijas bāzes palīdzības sniegšanā poļiem.

Bez Sabiedroto atbalsta Armia Krajowa sadalījās mazās vienībās un bija spiesta padoties 2. oktobrī. Komorovskis un armijas vadība krita vācu gūstā, vēlāk vācieši sistemātiski deportēja atlikušos pilsētas iedzīvotājus un iznīcināja pilsētu. Pilsētas drupās turpināja slēpties līdz diviem tūkstošiem iedzīvotāju, ko vēlāk nodēvēja par Varšavas Robinsoniem Krūzo.

Lai arī precīzs upuru skaits nav zināms, tiek lēsts, ka mira ap 16 tūkstošiem Polijas pretošanās kustības pārstāvju, vēl 6 tūkstošus smagi ievainoja. Bojā gāja arī ap 150—200 tūkstoši civiliedzīvotāju. Tika nogalināti vai atzīti par pazudušiem vairāk nekā 8 tūkstoši vācu karavīru, vēl 9 tūkstoši tika ievainoti.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Varšavas sacelšanās muzejs

Kategorija:1944. gads
Kategorija:Otrais pasaules karš
Kategorija:Varšava
Kategorija:Polijas vēsture