Kijivas Pečeru klosteris

Kijivas Pečeru klosteris () ir vēsturisks Austrumu Pareizticīgās baznīcas klosteris Kijivā, Ukrainā.  1926. gadā pasludināts par kultūrvēsturisko rezervātu, kopā ar Svētās Sofijas katedrāli iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.
Te atrodas Augšējais klosteris, Tuvo alu un Tālo alu ansamblis. Ievērojamākie objekti ir Lielais zvanu tornis, Uspeņijes katedrāle, Dievmātes piedzimšanas baznīca un vairākas citas baznīcas un objekti. Kijivas Pečeru klosteris ir viens no lielākajiem muzejiem Kijivā.

 Vēsture 
Senākais Kijivas Alu klosteris dibināts Varjagu alās (Варя́зька пече́ра) 1051. gadā Kijivas lielkņaza Jaroslava Vladimiroviča valdīšanas laikā. Jau 12. gadsimtā klosteris ieguva "lauras" statusu.

Polijas-Lietuvas kopvalsts laikā 1592. – 1688. gadā klosteris bija Konstantinopoles patriarhāta, pēc tam Maskavas patriarhāta pakļautībā.
2023. gada 7. janvārī klosterī notika pirmais autokefālās Ukrainas pareizticīgo baznīcas dievkalpojums.

 Panorāma 

 Ārējās saites 



Kategorija:Kijiva
Kategorija:Ukrainas klosteri
Kategorija:UNESCO Pasaules mantojuma vietas Ukrainā
Kategorija:Pareizticīgo klosteri