Īspurna krupji

Īspurna krupji jeb knābjpurna krupji (Rhinella) ir viena no lielākajām un plašākajām krupju dzimtas (Bufonidae) ģintīm, kas apvieno 88 krupju sugas.Amphibia: Rhinella Fitzinger, 1826 Tās sastopamas Centrālamerikas un Dienvidamerikas tropu joslā, sākot ar Teksasas dienvidiem ASV (Riograndes ieleju) un Sonoras reģionu Meksikā, dienvidu virzienā turpinoties cauri tropu mežiem līdz  Čīlei, Argentīnai un Urugvajai. Viena suga — jūras krupis (Rhinella marina) tikusi plaši introducēta daudzviet pasaulē: Antiļu salās, Fidži, Filipīnās, Taivānā, Rjūkjū salās (Japānā), Jaungvinejā, Austrālijā un daudzās Okeānijas salās.

Zinātniskais nosaukums Rhinella latviski nozīmē "deguntiņš". Vārds atvasināts no grieķu valodas (rhino (ῥῑνο) — deguns), pielietojot latīņu valodai raksturīgo deminutīva galotni (ella).Dodd, C. Kenneth (2013). Frogs of the United States and Canada 1. The Johns Hopkins University Press. p. 20. .

 Sistemātikas izmaiņas 
Nesenā pagātnē īspurna krupji tika klasificēti īsto krupju ģintī (Bufo), bet saskaņā ar jaunākajiem ģenētiskajiem pētījumiem krupju ģints ir sadalīta vairākās atsevišķās ģintīs, izdalot arī apjomīgo īspurna krupju ģinti. Vecākos informācijas avotos aprakstos par krupju ģinti pieminētās Dienvidamerikas sugas vai nu pieder pie šīs ģints, vai pie Centrālo Andu krupjiem (Nannophryne), Dienvidamerikas krupjiem (Rhaebo), vai Centrālamerikas krupjiem (Incilius).

Īspurna krupju ģinti var sadalīt vairākās grupās. Katru no tām raksturo atbilstoša tipiskā suga, jo daudzu šo pamatsugu bijušās pasugas mūsdienās tiek sistematizētas kā atsevišķas sugas. Tās ir smalkpēdu krupis (Rhinella veraguensis), svītrainais krupis (Rhinella crucifer), Dienvidamerikas kārpainais krupis (Rhinella spinulosa), jūras krupis (Rhinella marina), Dienvidamerikas knābjpurna krupis (Rhinella margaritifera) un Brazīlijas graudainais krupis (Rhinella granulosa). 

 Sistemātika 
Īspurna krupju ģints (Rhinella)
Amazones knābjpurna krupis (Rhinella proboscidea)
Antjokijas knābjpurna krupis (Rhinella lindae)
Argentīnas jūras krupis (Rhinella arenarum)
Atakamas kārpainais krupis (Rhinella atacamensis)
Azara graudainais krupis (Rhinella azarai)
Beljavistas graudainais krupis (Rhinella fernandezae)
Belteras knābjpurna krupis (Rhinella magnussoni)
Bolīvijas smalkpēdu krupis (Rhinella tacana)
Bonitu knābjpurna krupis (Rhinella scitula)
Brazīlijas graudainais krupis (Rhinella granulosa)
Brazīlijas knābjpurna krupis (Rhinella abei)
Brazīlijas mazais krupis (Rhinella pygmaea)
Čiriki graudainais krupis  (Rhinella centralis)
Čīles kārpainais krupis (Rhinella arunco)
Čoko knābjpurna krupis (Rhinella paragua)
Dabeibas knābjpurna krupis (Rhinella tenrec)
Dienvidamerikas kārpainais krupis (Rhinella spinulosa)
Dienvidamerikas graudainais krupis (Rhinella major)
Dienvidamerikas knābjpurna krupis (Rhinella margaritifera)
Ekvadoras knābjpurna krupis (Rhinella roqueana)
Elčapes smalkpēdu krupis (Rhinella justinianoi)
Falkonas knābjpurna krupis (Rhinella sclerocephala)
Falkonas krupis (Rhinella sternosignata)
Gviānas knābjpurna krupis (Rhinella lescurei)
Hondurasas arlekīnkrupis (Rhinella chrysophora)
Huhujas smalkpēdu krupis (Rhinella gallardoi)
Huninas knābjpurna krupis (Rhinella yunga)
Inkačakas krupis (Rhinella quechua)
Inku krupis (Rhinella inca)
Jūras krupis (Rhinella marina)
Kaatingas jūras krupis (Rhinella jimi)
Kaketas knābjpurna krupis (Rhinella cristinae)
Karabajas krupis (Rhinella fissipes)
Knābjpurna meža krupis (Rhinella dapsilis)
Kočabambas krupis (Rhinella stanlaii)
Kočabambas smalkpēdu krupis (Rhinella amboroensis)
Kolumbijas knābjpurna krupis (Rhinella nicefori)
Kordovas krupis (Rhinella achalensis)
Kritalu krupis (Rhinella alata)
Kururu dzeltenais krupis (Rhinella icterica)
Lapasas smalkpēdu krupis (Rhinella leptoscelis)
Lohas kārpainais krupis (Rhinella amabilis)
Maranjonas krupis (Rhinella vellardi)
Matugrosu knābjpurna krupis (Rhinella paraguayensis)
Mazais graudainais krupis (Rhinella bergi)
Mendosas smalkpēdu krupis (Rhinella arborescandens)
Mezopotāmijas knābjpurna krupis (Rhinella rostrata)
Pačitea smalkpēdu krupis (Rhinella chavin)
Paranas krupis (Rhinella hoogmoedi)
Paras krupis (Rhinella castaneotica)
Pasko smalkpēdu krupis (Rhinella yanachaga)
Paukartambo knābjpurna krupis (Rhinella manu)
Paukartambo smalkpēdu krupis (Rhinella multiverrucosa)
Pelēkais jūras krupis (Rhinella poeppigii)
Peru kārpainais krupis (Rhinella arequipensis)
Peru tuksnešu krupis (Rhinella limensis)
Pjaui jūras krupis (Rhinella veredas)
Plankumainais krupis (Rhinella ocellata)
Pļavas krupis (Rhinella dorbignyi)
Ragkrupis (Rhinella ceratophrys)
Raibvēdera krupis (Rhinella rubropunctata)
Rakstainais krupis (Rhinella ornata)
Riograndes smalkpēdu krupis (Rhinella gnustae)
Rioperenes knābjpurna krupis (Rhinella iserni)
Riugrandi du Sulas svītrainais krupis (Rhinella henseli)
Rivero kārpainais krupis (Rhinella humboldti)
Rokoko krupis (Rhinella schneideri)
Roraimas graudainais krupis (Rhinella nattereri)
Rudais krupis (Rhinella rubescens)
Salocītais krupis (Rhinella diptycha)
Saltas smalkpēdu krupis (Rhinella rumbolli)
Sanhuanas graudainais krupis (Rhinella bernardoi)
Santaritas knābjpurna krupis (Rhinella macrorhina)
Sarkanpēdu krupis (Rhinella nesiotes)
Searas svītrainais krupis (Rhinella casconi)
Serrado graudainais krupis (Rhinella mirandaribeiroi)
Serrado jūras krupis (Rhinella cerradensis)
Serromali knābjpurna krupis (Rhinella acrolopha)
Smalkpēdu krupis (Rhinella veraguensis)
Sonsonas krupis (Rhinella ruizi)
Surinamas knābjpurna krupis (Rhinella martyi)
Svītrainais krupis (Rhinella crucifer)
Tokantinsas svītrainais krupis (Rhinella inopina)
Tropu knābjpurna krupis (Rhinella acutirostris)
Truebas knābjpurna krupis (Rhinella truebae)
Urugvajas jūras krupis (Rhinella achavali)
Valjesantjago knābjpurna krupis (Rhinella festae)
Venecuēlas graudainais krupis (Rhinella merianae)

 Atsauces 

 Ārējās saites 
Род: Rhinella Fitzinger, 1826 = Клюворылые жабы


Kategorija:Krupju dzimta