Kurmju dzimta

Kurmju dzimta (Talpidae) ir ciršļveidīgo kārtas (Soricomorpha) dzimta, kas nesenā pagātnē tika iedalīta kukaiņēdāju kārtā (Eulipotyphla). Dzimtā apvienotas 46 sugas, kas tiek iedalītas 17 ģintīs un 3 apakšdzimtās.Hutterer, R. (2005). Wilson, D. E.; Reeder, D. M, eds. Mammal Species of the World: Talpidae (3rd ed.). Johns Hopkins University Press. pp. 300–311. . OCLC 62265494 Dzimta apvieno kurmjus, ciršļkurmjus, mogeras un vihuholus. Visas šīs dzimtas sugas rok zemi. Kurmji pilnībā dzīvo pazemē, ciršļkurmji daļēji, toties vihuholi pamatā ir ūdens dzīvnieki, kas guļ sausās apakšzemes alās. Samērā unikāls dzīvnieks ir zvaigžņdegunis, kurš vienlīdz labi piemērojies dzīvei gan ūdenī, gan pazemē.

Kurmju dzimtas sugas sastopamas ziemeļu puslodē (Eiropā, Āzijā, Ziemeļamerikā), tomēr neviena kurmju suga nemājo Īrijā vai Ziemeļamerikā uz dienvidiem no Meksikas ziemeļdaļas, lai gan Āzijas dienvidos ir sastopamas kurmju dzimtas sugas. Latvijā mājo tikai viena kurmju dzimtas suga — Eiropas kurmis (Talpa europaea).Latvijas Daba: Eiropas kurmis Vissenākās dzimtas sugas ir ciršļkurmji, un kurmju dzimtai ar ciršļiem ir bijis kopīgs ciršļveidīgs aizvēsturiskais priekštecis.Savage, RJG, & Long, MR (1986). Mammal Evolution: an illustrated guide. New York: Facts on File. p. 53. .

 Izskats un īpašības 
Kurmju dzimtas dzīvnieki ir nelieli zīdītāji ar cilindriskas formas ķermeni, tumšu, īsu apmatojumu un kailu snuķīti. Mazākais dzimtā ir Amerikas ciršļkurmis (Neurotrichus gibbsii), kura ķermeņa garums mazākajiem indivīdiem ir 1 cm, svars 8 g.ADW: Neurotrichus gibbsii Lielākais ir Krievijas vihuhols (Desmana moschata), kura ķermeņa garums var sasniegt 21,5 cm, papildus astes garums 21,5 cm un svars 520 g.  Lai arī apmatojums dažādām sugām ir atšķirīgs, tas vienmēr ir īss un blīvs. Senatnē cilvēki ir izmantojuši kurmju kažokādas, kurām ir interesanta īpašība: kažoka matiņi aug taisni un netraucē dzīvniekam kustēties alā ne uz priekšu, ne atpakaļ.Dabas muzejs: Kukaiņēdāji Ūdenī dzīvojošajām sugām tas ir arī eļļains un ūdens necaurlaidīgs. Priekšķepas piemērotas zemes rakšanai, tās ir platas ar asiem, spēcīgiem nagiem, vērstas prom no ķermeņa. Kopumā kurmju dzimtas sugām ir īsas astes, izņēmums ir vihuholu cilts sugas. Šiem dzīvniekiem ir garas, saplacinātas astes.Gorman, Martyn (1984). Macdonald, D., ed. The Encyclopedia of Mammals. New York: Facts on File. pp. 766–769. .

Visām sugām ir mazas acis un vāja redze, bet tikai dažas sugas ir patiesi aklas. Ausis ir ļoti mazas vai to nav vispār.Grzimek, Bernhard. Grzimek's Animal Life Encyclopedia, Volume 10: Mammals I. New York: Van Nostrand Reinhold Company, 1975. Print. Galvenā kurmju dzimtas dzīvnieku maņa ir tauste. Tās sensori atrodas uz purna, kājām un astes. Purns ir veidots kā neliels snuķītis, tas ir ļoti kustīgs un īpaši jutīgs. Vihuholi, kā jau ūdens dzīvnieki, ienirstot spēj noslēgt nāsis un ausis. Galvaskauss visām sugām ir slaids, šaurs un saplacināts.

 Uzvedība 
220px|thumb|Lieko zemi kurmis no alas izstumj virszemē
Kurmju dzimtas sugas pamatā ir nakts dzīvnieki, lai gan kurmji ir aktīvi gan diennakts gaišajā, gan tumšajā laikā. Tomēr pa virszemi tie pārvietojas tikai tumsā. Lielākā daļa sugu rok alu sistēmu un medī tos kukaiņus, kas iekrīt izraktajos tuneļos. Ciršļkurmji alas rok tikai, lai pārgulētu, bet barojas virs zemes. Vihuholi arī rok alas gulēšanai, bet medī zem ūdens. Zvaigžņdegunis spēj dzīvot līdzīgi kā kurmji, bet spēj arī piemēroties dzīvei ūdenstilpēs. Kurmju dzimtas dzīvnieki ir vientuļnieki, tie bieži agresīvi cīnās, aizstāvot savu teritoriju. Izņēmums ir zvaigžņdeguņi, alās apmetoties vairākiem indivīdiem.

Kurmju dzimtas sugas galvenokārt barojas ar kukaiņiem vai citiem bezmugurkaulniekiem. Kurmju iecienītākā barība ir sliekas, bet vihuholiem ūdens bezmugurkaulnieki, piemēram, garneles, spāru kāpuri un gliemji.

 Sistemātika 
Kurmju dzimta (Talpidae)
Amerikas kurmju apakšdzimta (Scalopinae)
Amerikas kurmju cilts (Scalopini)
Austrumamerikas kurmji (Scalopus)
Gaņsu kurmji (Scapanulus)
Kuplastes kurmji (Parascalops)
Rietumamerikas kurmji (Scapanus)
Zvaigžņdeguņu cilts (Condylurini)
Zvaigžņdeguņi (Condylura)
Kurmju apakšdzimta (Talpinae)
Amerikas ciršļkurmju cilts (Neurotrichini)
Amerikas ciršļkurmji (Neurotrichus) 
Eirāzijas kurmju cilts (Talpini)
Āzijas kurmji (Euroscaptor)
Baltastes kurmji (Parascaptor) 
Eirāzijas kurmji (Talpa)
Īspurna kurmji (Scaptochirus)
Mogeras (Mogera)
Garastes kurmju cilts (Scaptonychini) 
Garastes kurmji (Scaptonyx)
Japānas ciršļkurmju cilts (Urotrichini)
Japānas ciršļkurmji (Urotrichus)
Japānas mazie ciršļkurmji (Dymecodon)
Vihuholu cilts (Desmanini)
Krievijas vihuholi (Desmana) 
Pireneju vihuholi (Galemys)
Ķīnas ciršļkurmju apakšdzimta (Uropsilinae)
Ķīnas ciršļkurmji (Uropsilus)

 Atsauces 

Ārējās saites 

ADW: Talpidae
Mole


Kategorija:Kukaiņēdāji