Maskarēnu žņaudzējčūskas

Maskarēnu žņaudzējčūskas, Maskarēnu žņaudzējčūsku dzimta (Bolyeriidae), arī stuburkāju dzimta jeb bolieriju dzimtaNora Sloka. Zooģeogrāfija. Rīga. Zvaigzne. 1979., 114. lpp.  pieder čūsku apakškārtai, kas endēma Maurīcijai. Tā ir neliela dzimta, kuru pārstāv divas monotipiskas ģintis.

Bolyeria ģints suga nav redzēta kopš 1975. gada un tiek uzskatīta par izmirušu, tomēr joprojām turpinās tās meklējumi.Bolyeria multocarinata, Sarkanā grāmata

 Izskats 
Nelielas, slaidas čūskas, kuru maksimālais zināmais garums ir 1,3 m. To 1977. gadā datēja Darela savvaļas dzīvnieku aizsardzības trests.Splitjaws SnakesThe Native Plants and Animals of Mauritius. The Mauritian Wildlife Foundation. Keel-scaled Boa; boa de I'le Ronde, page 15.  Čūsku augšžokļa kauls sadalīts divās savstarpēji kustīgās daļās — priekšējā un aizmugurējā. No visām čūskām šāda anatomiska īpatnība raksturīga vienīgi Maskarēnu žņaudzējčūskām.

 Izplatība 
Līdz kolonizācijai apdzīvoja Maurīciju un tuvējās saliņas. Saglabājās tikai Raundā. Čūsku izmiršanas cēlonis bija to dabiskās dzīvesvides izzušana, kā arī postošā invazīvo sugu, it sevišķi zālēdāju trušu, visēdāju cūku un pelēko žurku darbība.

 Sistemātika 
 ģints Bolyeria
Raundas alu boa (Bolyeria multocarinata)Bolyeria multocarinata Reptiļu datubāze
 ģints Casarea
Raundas boa (Casarea dussumieri)Casarea dussumieri Reptiļu datubāze

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Round Island splitjaw snakes

 Literatūra 
 Zeltainie sikspārņi un sārtie baloži. Džeralds Darels. Zinātne. 1981


Kategorija:Maurīcijas rāpuļi