Aras

Aras (Ara) ir papagaiļveidīgo kārtas ģints, kas apvieno astoņas dzīvas un vismaz vienu izmirušu sugu.

 Izskats 
Aras ir vieni no lielākajiem papagaiļiem (46 — 95 cm) ar spilgtu un krāšņu apspalvojumu, garu ķīļveida asti un varenu, izteikti izliektu knābi. Atkarībā no sugas, apspalvojumā dominē ugunssarkanas, spilgti zilas, dzeltenas un zaļas krāsas. To košo krāsu dēļ atsevišķu sugu astes un spārnu spalvas indiāņi izmantoja par rotājumu. Galvas sāni un laukumi ap acīm bez spalvām.

 Izplatība 
Aru areāls plešas no Meksikas līdz Argentīnai. Lielākā sugu daudzveidība Amazones baseinā. Apdzīvo mitros tropu mežu, arī savannas, krūmājus un kaktusiem apaugušus apvidus. Lieli koki visām sugām nepieciešami gan barības sameklēšanai, gan ligzdu ierīkošanai dobumos perēšanas sezonā.

Dabiskos apstākļos pulcējas baros, kuri barības meklējumos spēj veikt sezonālas migrācijas. Pārus var veidot uz daudziem gadiem.

 Barība 
Kā lielākā daļa papagaiļu, aras pārtiek no dažādam sēklām, riekstiem un augļiem.

 Turēšana 
Piejaucētas aras dzīvoja indiāņu ciematos vēl pirms eiropiešu kolonizācijas. Aras ir apskatāmas gandrīz visos pasaules zoodārzos. Tās labi jūtas nebrīvē, un piemērotos apstākļos var nodzīvot vairākus gadu desmitus.

 Sugas
Ģintij pieder astoņas dzīvas sugas un virkne pasugu.  Papagaiļiem bija liela nozīme Karību salu kultūrā gan eiropiešu kolonizācijas laikā, gan ilgi pirms viņu ierašanās. Aras bija viena no dāvanām, kuras indiāņi piedāvāja Kristoforam Kolumbam. Tāpēc ir grūti noteikt, vai izzudušās Karību salu populācijas pārstāvēja atsevišķas sugas, vai no kontinentālās daļas atvestus un savvaļā izbēgušus putnus. Kubas ara zināma no ādiņām, kas saglabājušās muzejos.

+ Aru sugasSugas nosaukumsAttēlsAprakstsIzplatība Sarkanā ara    (Ara macao) 150px 81 - 96 cm. Lielākoties sarkans. Spārni sarkani, dzelteni un zili, vaigi balti.  No Meksikas līdz Kolumbijai, kā arī Amazones baseins.Ara macao, BirdLife International, Sarkanā grāmata Zildzeltenā ara (Ara ararauna) 150px 80 - 90 cm. Augšējā daļa spilgti zila. Krūtis, kakls, pavēdere, astes spalvas dzeltenas, vaigi balti, piere zaļa. Panama, Kolumbija līdz dienvidaustrumu Brazīlijai.Ara ararauna, BirdLife International, Sarkanā grāmata Zilkakla ara (Ara glaucogularis) 150px 75 - 85 cm. Augšējā daļa un rīkle zila. Krūtis, pavēdere, lidspalvu apakšējā daļa oranži dzelteni. Ziemeļu Bolīvija.Ara glaucogularis, BirdLife International, Sarkanā grāmata Zaļspārnu ara (Ara chloropterus) 150px 80 - 90 cm. Lielākoties tumši sarkans. Spārni zaļgani un  zili, vaigi balti.  No Kolumbijas caur ziemeļu Paragvajai.Ara chloropterus, BirdLife International, Sarkanā grāmata Lielā zaļā ara (Ara ambiguus)  150px 85 - 90 cm. Lielākoties zaļš. Tumši sarkana piere un daļēji zili spārni.  No Hondurasas Centrālamerikā līdz Ekvadorai.Ara ambiguus, BirdLife International, Sarkanā grāmata Mazā zaļā ara (Ara militaris) 150px 70 cm. Lielākoties zaļš. Tumši sarkana piere un daļēji zili spārni. Savstarpēji nesaistītas populācijas Meksikā; Peru, Kolumbijā, Ekvadorā un Venecuēlā; Bolīvijā un Argentīnā.Ara militaris, BirdLife International, Sarkanā grāmata Sarkanpieres ara (Ara rubrogenys) 150px Dienvidu Bolīvija.Ara rubrogenys, BirdLife International, Sarkanā grāmata Brūnpieres ara jeb kastaņpieres ara (Ara severa) 150px Panama, Kolumbijas un Ekvadoras Klusā okeāna piekraste, Amazones baseins.Ara severa, BirdLife International, Sarkanā grāmata Kubas sarkanā ara (Ara tricolor); izmira ap 1864 150px Apdzīvoja KubuAra tricolor, BirdLife International, Sarkanā grāmata 

 Atsauces 


Kategorija:Papagaiļu dzimta