Darma

Darma jeb dharma (; ) ir jēdziens ar vairākām vēsturiski mainīgām nozīmēm Indijas reliģijās hinduismā, budismā, sikhismā un džainismā.<ref name="EB-Dharma">''Encyclopedia Britannica, Dharma]</ref> Indiešu filozofijā darma var būt pārpasaulīgs mūžīgs morāles likums, kā arī indivīda "pareizas dzīves" principu kopums. Darma var būt kosmoloģiskā kārtība un arī cilvēka pienākums. Budismā darma, kā arī "darmas rata iegriešana"Darmas rata iegriešana   apzīmē Budas mācību.Darmas definīcija  

 Etimoloģija un termins 
Vārds darma esot patapināts no indoeiropiešu pirmvalodas saknes *dʰer- ("turēt"). Rigvēdā tas parādās ar n- galotni, , ar vairākām nozīmēm, tā skaitā "kas nodibinājies, iesakņojies". Pārnestā nozīmē darma esot "atbalsts dievībām" un grieķu ethos esot semantiski līdzīgs. Sanskritā lietvārds kļūstot tematiskais  un esot etimoloģiski saistīts ar avestas dar- ("turēt"), latīņu frēnum un lietuviešu derė́ti un dermė.Karl Brugmann, Elements of the Comparative Grammar of the Indo-Germanic languages, Volume III, B. Westermann & Co., New York, 1892, p 100 Vēdiskajā sanskritā galotne esot tematiskā  (devanāgarī: धर्म). Pāli valodā esot lietojuši vārdu dhamma, bet mūsdienu indiešu valodās un izloksnēs drīzāk parādās dharm.

Speciālisti uzskata, ka nav viena vārda rietumu valodās, kas tulkotu vārdu darma.J. A. B. Van Buitenen, Dharma and Moksa, Philosophy East and West, Volume 7, Number 1/2 (Apr. — Jul., 1957), page 36skatīt:
 Ludo Rocher (2003), The Dharmasastra, Ch. 4, The Blackwell Companion to Hinduism, 
 Alban G. Widgery, The Principles of Hindu Ethics, International Journal of Ethics, Vol. 40, No. 2 (Jan., 1930), pp. 232-245 Hinduismā darma esot fundamentāla rīcība, kas saskaņā ar kosmisko kārtību uzturot dzīvību. The Oxford Dictionary of World Religions, Dharma  Darma nozīmējot tiesības, pienākumus, likumus, uzvedību, tikumus un "pareizu dzīvošanu".skatīt:
* Albrecht Wezler, Dharma in the Veda and the Dharmaśāstras, Journal of Indian Philosophy, December 2004, Volume 32, Issue 5-6, pp 629-654
* Johannes Heesterman (1978). ‘Veda and Dharma’, in W.D.O’ Flaherty (Ed.), The Concept of Duty in South Asia, New Delhi: Vikas, , pp 80-95
* K.L. Seshagiri Rao (1997), Practitioners of Hindu Law: Ancient and Modern, Fordham Law Review, Volume 66, pp 1185-1199 Vācu pazinējs GrassmannHermann Grassmann, Worterbuch zum Rig-veda (German Edition), Motilal Banarsidass,  tulkojot Rigvēdu, esot uzskaitījis septiņas atsevišķas darmas vārda nozīmes, bet tulks Karl Friedrich Geldner esot lietojis divdesmit dažādus vārdus, tā skaitā likums, kārtība, pienākums un ieradums.skatīt:
 Dharma, The Columbia Encyclopedia, 6th Ed. (2013), Columbia University Press, Gale, ;
 Steven Rosen (2006), Essential Hinduism, Praeger, , Chapter 3 Džainismā darma attiecas uz "džinas" mācībām par cilvēka morālo "transformāciju."Džainisms, Budisms un Mahavira    Sikhisma svētos Adi Granth rakstos dharm nozīmējot "taisnības ceļš" un aprakstīts, kā "darmas soģis" rūpējās par taisnīgumu.Sikhu darma    }Adi Granth lūgšanas    Darma esot nemainīgs princips, kas regulējot pārmaiņas.ref name=stevenrosen>Steven Rosen (2006), Essential Hinduism, Praeger, , page 34-45 Indologu vārdnīcasskatīt:
 Dharma Monier Monier-Williams, Monier Williams Sanskrit-English Dictionary (2008 revision), pp 543-544;
 Carl Cappeller (1999), Monier-Williams: A Sanskrit-English Dictionary, Etymological and Philologically Arranged with Special Reference to Cognate Indo-European Languages, Asian Educational Services, , pp 510-512 skaidro, ka dharma sākumā bija kosmiskais likums, noteikumi un rituāli, kas radīja Visumu no haosa, bet tikai vēlāk vēdās, upanišadās, purānāspurānas 1. Sanskrita literatūras pieminekļi, hinduisma svētās grāmatas, kas katra veltīta kāda dieva kultam un stāsta par visu radību izcelsmi, dieviem, gudrajiem, valdniekiem. [SV99]Purānu arhīvs un eposos darmas skaidrojums izvērsts.skatīt:
*English translated version by Jarrod Whitaker (2004): Paul Horsch — From Creation Myth to World Law: the Early History of Dharma, Journal of Indian Philosophy, December 2004, Volume 32, Issue 5-6, pp 423-448; Original peer reviewed publication in German: Paul Horsch, ‘Vom Schoepfungsmythos zum Weltgesetz’, in Asiatische Studien: Zeitschrift der Schweizerischen Gesellschaft fur Asiankunde, Volume 21 (Francke: 1967), pp 31—61;
 English translated version by Donald R. Davis (2006): Paul Hacker — Dharma in Hinduism, Journal of Indian Philosophy, Volume 34, Issue 5, pp 479—496; Original peer reviewed publication in German: Paul Hacker, ‘‘Dharma im Hinduismus’’ in Zeitschrift fur Missionswissenschaft und Religionswissenschaft 49 (1965): pp 93—106skatīt:
 "...the order and custom which make life and a universe possible, and thus to the behaviours appropriate to the maintenance of that order." citation in The Oxford Dictionary of World Religions
 Britannica Concise Encyclopedia 2007 Rietumu fenomenoloģija reizēm pielīdzināta darmai.David Kalupahana. The Philosophy of the Middle Way. SUNY Press, 1986, pages 15—16Stenfordas Universitātes filozofijas enciklopēdija — Fenomenoloģija

 Ticējumi 
Apgalvots, ka darma radusies kopā ar Vēdas mitoloģiju un saskaitīts, ka dharman lietots 63 reizes eposā Rigvēdā,Paul Horsch — From Creation Myth to World Law: the Early History of Dharma, Journal of Indian Philosophy, December 2004, Volume 32, Issue 5-6, pp 423-448Joel Brereton (2004), Dharman in the RgVeda, Journal of Indian Philosophy, Vol. 32, pp 449-489 kur dievi rada Visumu no haosa, attur zemi no saules un zvaigznēm, uztur debess jumi un nostiprina kā kalnus, tā arī līdzenumus.RgVeda 6.70.1, 8.41.10, 10.44.8, Karl Friedrich Geldner, Der Rigveda in Auswahl (2 vols.), Stuttgart; and Harvard Oriental Series, 33-36, Bd.1-3: 1951 Tad Indra un citas dievības gādā par kārtību, stabilitāti un harmoniju. Senajos rakstos darmai esot bijis rituālistiska vērtība un vienotības un likumības spēks.Paul Horsch — From Creation Myth to World Law: the Early History of Dharma, Journal of Indian Philosophy, December 2004, Volume 32, Issue 5-6, pp 430-431P. Thieme, Gedichte aus dem Rig-Veda, Reclam Universal-Bibliothek Nr. 8930, pp. 52Dharma, The Columbia Encyclopedia, 6th Ed. (2013), Columbia University Press, Gale,  Pazinējs Van BuitenenJ. A. B. Van Buitenen, Dharma and Moksa, Philosophy East and West, Vol. 7, No. 1/2 (Apr. — Jul., 1957), pp 33-40 skaidro, ka darmu bijis jāciena, lai uzturēt pasaules harmoniju un kārtību.

Eposos Rāmajāna un MahābhārataDaniel H. H. Ingalls, Dharma and Moksa, Philosophy East and West, Vol. 7, No. 1/2 (Apr. — Jul., 1957), pp. 43 darma esot praktiska morāle. Piemēram, eposa Rāmājana, Rāmājana teksts  zemnieks uzdod valdniekam "pareizi" rīkoties. Darma kā morāle esot visu Rāmājanas varoņu dzīves un notikumu centrā,Daniel H. H. Ingalls, Dharma and Moksa, Philosophy East and West, Vol. 7, No. 1/2 (Apr. — Jul., 1957), pp. 41-48 kur personāžas apspriež ētisku rīcību un krietnais karalis tiek saukts ‘‘darmarādža.’’The Mahābhārata: Book 11: The Book of the Women Book 12: The Book of Peace, Part 1 By Johannes Adrianus Bernardus Buitenen, James L. Fitzgerald pg.124Piemēri:
 Johann Jakob Meyer (1989), Sexual life in ancient India, , Motilal Banarsidass, pp. 92-93
 Raymond F. Piper (1954), In Support of Altruism in Hinduism, Journal of Bible and Religion, Vol. 22, No. 3 (Jul., 1954), pp. 178-183
 J Ganeri (2010), A Return to the Self: Indians and Greeks on Life as Art and Philosophical Therapy, Royal Institute of Philosophy supplement, 85(66), pp. 119-135Daniel H. H. Ingalls, Dharma and Moksa, Philosophy East and West, Vol. 7, No. 1/2 (Apr. — Jul., 1957), pp. 44-45; (Mahabharata 12.106.20)Huston Smith, The World Religions, , HarperOne (2009)

Jogs Pataņdžali esot norādījis, ka darma apzīmējot jogai piederošās "jamas" (ierobežojumus) un "nijamas" (normas), The yoga-system of Pataņdžali, James Haughton Woods (1914), Harvard University Press tā skaitā nevardarbību (ahimsa), nemelošanu un nezagšanu. The yoga-system of Patanjali Yoga-sutras, James Haughton Woods (1914), Harvard University Press, pp 178-180 Kāmasūtras sacerētājs Vātsjājana Mallānaga esot skaidrojis darmu ar antonīmu adharmu.Klaus Klostermaier, A survey of Hinduism,, SUNY Press, , Chapter 3: Hindu dharmaJha, Nyayasutras with Vatsyayana Bhasya, 2 vols, Oriental Books (1939) Darma kā pienākums un pareiza uzvedība un piemērotība ir ierakstīta Indijas traktātos (darmašastrās) par likumu un reliģiju. Dharmashastra 

 Darma budismā 
Teravādas un Vipasāna meditācijas meistars SN GoenkaSN Goenka biogrāfija   skaidrojis, ka dhammas pirmatnējā nozīme bijusi "dharayati iti dharma", "kas satur vai uztur," bet budistiem darma tieši attiecas uz Sidhārta Gautama mācībām un pamata principiem (piemēram, Četras cildenās patiesības un Cēlais astoņposmu ceļš).

Darma kopā ar Budu un sanghu ir viena no "Trīs dārgumiem."sangha rel. 1. Mūku draudze (kopība) budismā — viens no trim budisma dārgumiem (pārējie divi ir Buda un likums jeb dharma); sākotnēji to veidoja 5 askēti, Budas draugi; mūsdienās kaut kas līdzīgs baznīcai, ko veido ne tikai visi pasaulē dzīvojošie budisti, bet arī apgaismību ieguvušās būtnes, kas tagad atrodas debesīs. [IdV, RtV] Paša Budas mācība reizēm arī saukta "budadarma" un mahājānā sastāda "trīju patiesību" (trīs Budas ķermeņu) doktrīnu, pārstāvot tā saukto "darmakāja". Attīstot doktrīnu par "pakārtoto izcelšanos" vai "atkarīgo rašanos" (paticca-samuppanna-dhamma) budistu mūki esot patapinājuši terminu darma. NāgārdžunaNāgārdžuna    un citi "vidus ceļa" budistu domātāji šķiet apšaubītu, vai darmai, kā apziņas mirklim, ir kāda neatkarīga eksistence,Nāgārdžunas filozofija    jo budistu fenomenoloģija noliedz pastāvīgu dabu un velta Tripitakas trešo daļu (abhidhamma-pitaka) metafizikai.http://www.fsi.lu.lv/userfiles/RELIGJISKI-FILOSOFISKIE-RAKSTI-XIV.pdf  55. lpp. Dzenbudismā darmai ir papildu nozīme saistībā ar autentisko mācību pārmantošanu, tā saukto "darmas transmisiju."Dharma transmission  Darmas "transmisija" dzenbudismā   

 Sengrieķu Eusebeia 
Kandahāras tuvumā Afganistānā atrasts Maurjas imperatora Ašokas valdīšanas laika piemineklis uz kura, kā Rozetas akmenī, darmas doktrīnas iekaltas aramiešu un grieķu valodās.http://www.ancient.eu.com/image/259/ Vācu indologs Pols Hakers (Paul Hacker) apgalvojis, ka akmenī eusebeia,Paul Hacker (1965), Dharma in Hinduism, Journal of Indian Philosophy, Volume 34, Issue 5, pp 479—496 (English translated version by Donald R. Davis (2006)) kā arī citās budistu valdnieka Ašokas pavēlēs (ediktos) Ašokas "edikta" tulkojums  lietotais grieķu eusebeia nozīmējot darma.Étienne Lamotte, Bibliothèque du Museon 43, Louvain, 1958, pp. 249 Eusebeia,  no , kas mūsdienās tulkots kā dievbijība vai godbijība (pietāte), arī nozīmējot garīgu briedumu un cienīgu attieksmi pret dzīvām būtnēm.Eusebeia Ašokas edikti reizēm pieminēti strīdīgos rakstos par Indijas kultūras ietekmi uz Seno Grieķiju un hellēnismu.Ašoka un hellēnisms  Ašokas darma  

 Ārējās saites 
 Lalitavistara, Dharmachakra'' sūtra (darma un mitololoģiskais Buda)  [http://read.84000.co/#!ReadingRoom/UT22084-046-001/0
 Buddhism A-Z: "D" Entries' — dharma']
 Rajiv Malhotra'', Darma nav reliģija  [http://www.huffingtonpost.com/rajiv-malhotra/dharma-religion_b_875314.html 

 Atsauces 

Kategorija:Hinduisms
Kategorija:Budisms
Kategorija:Sikhisms
Kategorija:Džainisms