Latvijas—Baltkrievijas robeža

Latvijas—Baltkrievijas robeža ir 173 km gara Eiropas Savienības ārējā robeža, kas atdala Latviju un Baltkrieviju.
Mūsdienu robeža ietver agrāko Latvijas—Polijas robežu, kas bija 105 km gara, un agrākās Latvijas—PSRS robežas dienvidu daļu.

 Vēsture 

Poļu—padomju kara laikā 1919. gada oktobrī Polijas armija Ilūkstes apriņķī ieņēma Grīvas pilsētu, Bornes, Borovkas (Silenes), Demenes, Kalkūnu, Salienas un Skrudalienas pagastus (agrāko Aizlauces draudzes novadu), ko vēlāk administratīvi iekļāva tolaik Polijai piederošajā Braslavas apriņķī. Latgales atbrīvošanas operācijas laikā poļu karaspēks 1920. gada janvārī šķērsoja Daugavu un ieņēma arī Daugavpils apriņķa dienvidu daļu un Drisas apriņķa daļu līdz Osvejas ezeram.

1920. gada 30. janvāra Latvijas-Krievijas pamiera līgumā noteica demarkācijas līniju uz 1. februāri, kas sakrita ar latviešu apdzīvotā Ludzas apriņķa austrumu robežu. 1920. gada martā Latvijas Bruņoto spēku 1. Kurzemes kājnieku divīzija nomainīja poļu daļas frontes iecirknī Drisas apriņķī no Proškiem līdz Osvejas ezeram un tālāk līdz Daugavas labajam krastam. Pēc 11. augustā Rīgā noslēgtā Latvijas-Krievijas miera līguma nosacījumiem Latvijas Bruņotie spēki atkāpās no Drisas, vienīgi Piedrujas un Pustiņas (Robežnieku) pagastus iekļāva Latvijas teritorijā.Krišs Kapenieks. Latvijas Bruņoto spēku darbība Drisas apriņķī 1920. gadā (www.karamuzejs.lv/lejupielade/08kapenieks.doc)

Pēc poļu karaspēka atkāpšanās 1920. gada jūlijā Ilūkstes apriņķa austrumu daļu ieņēma Latvijas Bruņotie spēki. Starptautiskā robežkomisija 1921. gada martā visu Ilūkstes apriņķi piešķīra Latvijai, 1929. gada februārī Rīgā noslēdza Latvijas un Polijas protokolu par robežas jautājumu noregulēšanu.

 Mūsdienu robeža 

1994. gada 27. oktobrī pieņēma “Latvijas Republikas valsts robežas likumu”, bet 1996. gada 2. jūlijā Latvijas Republikas Ministru kabinets noteica, ka uz valsts robežas ar Baltkrieviju darbojas autoceļu robežkontroles un robežpārejas punkti Kaplava, Meikšāni, Pāternieki, Piedruja, Silene, Vorzova, kā arī dzelzceļa robežkontroles punkts Indra.Noteikumi par valsts robežas šķērsošanas vietu noteikšanu un robežkontroles punktu un robežpārejas punktu izvietojumu uz Latvijas Republikas valsts robežas "Latvijas Vēstnesis" 10.07.1996., Nr. 117
Latvijas—Baltkrievijas robežas demarkāciju sāka 1997. gadā un pabeidza 2008. gada 6. novembrī Rīgā, parakstot noslēguma protokolu. Robežas garums ir 172,912 km, un tā iezīmēta ar 417 robežstabiem, ieskaitot 17 bojas robežezeros. Valsts robeža sākas no Latvijas Republikas, Krievijas Federācijas un Baltkrievijas Republikas valsts robežu saskares punkta, kas atrodas uz Zilupes upes un tajā ietekošās Ņevericas upes aptuveni 0,1 km uz dienvidiem no "Draudzības kurgāna". Latvijas—Baltkrievijas robežas gala punkts sakrīt ar Latvijas, Baltkrievijas un Lietuvas valsts robežu saskares punktu.

2006. gada vienošanās noteica septiņus robežkontroles punktus, no kuriem četri pārtrauca darboties pēc COVID-19 pandēmijas sākšanās. 
 Nr. Latvijas—Baltkrievijas robeža robežkontroles veids pašreizējais statuss1.Indra—Bihosava (Бігосава)dzelzceļšdarbojas2.Pāternieki—Hriharouščina (Грыгароўшчына)autoceļšdarbojas3.Silene—Urbāni (Урбаны)autoceļšslēgts4.Meikšāni—Hauriļina (Гаўрыліна)pāreja slēgts5.Piedruja—Druja (Друя)pāreja (pārceltuve)slēgts6.Vorzova—Ļipauka (Ліпаўка)pārejaslēgts7.Kaplava—Pļusi (Плюсы)pārejaslēgts

 Robežas infrastruktūras izbūve 

Latvijas un Lietuvas valdības atkārtoti pauda oficiālu atbalstu Baltkrievijas iedzīvotāju masu protestiem sakarā ar apšaubāmo Aļaksandra Lukašenkas pārvēlēšanu 2020. gada Baltkrievijas prezidenta vēlēšanās.
Reaģējot uz Eiropas Savienības Baltkrievijai noteiktajām sankcijām, Lukašenka 2021. gada 22. jūnijā paziņoja, ka vairs nekavēšot kontrabandas un nelegālo migrantu plūsmu pāri Baltkrievijas robežai.Lukašenko: Baltkrievija neaizsargās Eiropu no nelegālajiem migrantiem sargs.lv. Latvijas Republikas Aizsardzības ministrija. 2021. gada 23. jūnijs Gatavojoties līdzīgi straujam nelikumīgo robežšķērsotāju skaita pieaugumam kā Lietuvas—Baltkrievijas robežā, 2. jūlijā uz Latvijas robežu ar Baltkrieviju tika izsaukta Eiropas robežu un krasta apsardzes aģentūra "Frontex".Pastiprina apsardzi uz Latvijas robežas ar Baltkrieviju lsm.lv 2021. gada 2. jūnijā 3. augustā Valsts robežsardze ziņoja, ka pastiprināta robežas uzraudzība, piesaistot robežsardzes papildu resursus un Zemessardzi, bet situācija uz robežas esot mierīga.Situācija uz Latvijas-Baltkrievijas robežas mierīga, robežsargi brīdina — tas var mainīties lsm.lv 2021. gada 3. augustā

2021. gada 10. augustā klajā nākušajā Iekšlietu ministrijas informatīvajā ziņojumā bija aprēķināts, ka Latvijas—Baltkrievijas robežas infrastruktūras neizbūvētās daļas pabeigšanai no valsts budžeta nepieciešami 29 563 142 eiro. Lai mazinātu valsts robežas nelikumīgo šķērsošanu, tika piedāvāta iespēja uzstādīt pagaidu dzeloņstiepļu žogu 18 dažādos valsts robežas posmos ar kopējo garumu aptuveni 37 kilometri, kura indikatīvās izmaksas varētu būt 1 729 421 eiro.Latvijas — Baltkrievijas robežas infrastruktūras izbūve varētu izmaksāt aptuveni 30 miljonus eiro lsm.lv 2021. gada 10. augustā

Nodrošinājuma valsts aģentūra (NVA) 10. septembrī parakstīja līgumu ar uzņēmumu "Brief", kas apņēmās piegādāt 111 kilometrus dzeloņstieples žoga izveidei robežas kritiskajās vietās. Tā kā uzņēmums pasūtījumu nespēja izpildīt, NVA izsludināja atkārtotu cenu aptauju par dzeloņstiepļu iegādi 2,4 miljonu eiro vērtībā robežas pagaidu dzeloņstiepļu žoga izbūvei.Uzņēmums termiņā nepiegādā dzeloņstiepļu žogu Latvijas—Baltkrievijas robežai; rīko atkārotu iepirkumu lsm.lv 2021. gada 24. septembrī

Kad 19. oktobrī Ministru kabinets pagarināja ārkārtējo situāciju uz Latvijas robežas ar Baltkrieviju līdz 2022. gada 10. februārim, uz Latvijas—Baltkrievijas robežas bija uzstādīta trešdaļa no plānotā pagaidu žoga.Ārkārtējā situācija uz Latvijas-Baltkrievijas robežas pagarināta līdz 2022. gada 10. februārim Iekšlietu ministrija 2021. gada 19. oktobrī

8. novembrī LR Iekšlietu ministrija ziņoja, ka uz Latvijas—Baltkrievijas robežas uzstādīta vairāk nekā puse pagaidu dzeloņstiepļu žoga. Saeimā bija iesniegts Ministru kabineta atbalstītais “Ārējās sauszemes robežas izbūves likums” robežas apsardzībai nepieciešamās infrastruktūras izbūvei.Iekšlietu ministre M. Golubeva: situācija uz Latvijas-Baltkrievijas robežas tiek kontrolēta, esam gatavi dažādiem scenārijiem Iekšlietu ministrija 2021. gada 8. novembrī

26. novembrī Nodrošinājuma valsts aģentūra paziņoja, ka pabeigta plānotā robežas pagaidu dzeloņstiepļu žoga izbūve gandrīz 37 kilometru garumā. Tomēr Iekšlietu ministrija paziņoja, ka būtu nepieciešama papildu pagaidu žoga izbūve vēl 22,8 kilometru garumā.Tiks pabeigta pagaidu žoga būvniecība uz robežas ar Baltkrieviju nra.lv LETA 2021. gada 26. novembrī

2022. gada 22. maijā kļuva zināms, ka noslēgusies 5,9 miljonu eiro vērtā Silenes un Pāternieku robežpunktu modernizācija.Ar iekavēšanos pabeigta Silenes un Pāternieku robežpunktu modernizācija lsm 2022. gada 22. maijā
30. augustā valsts SIA "Valsts nekustamie īpašumi" informēja, ka noslēgto būvdarbu līgumu ietvaros top Latvijas—Baltkrievijas robežas infrastruktūra 149,7 km garumā, no kuras kopumā jāatmežo aptuveni 82 km. Uzbūvēti četri tilti pār Asūnīcas, Rosicas un Sarjankas upēm. 2022. gada septembrī plānoja uzbūvēt aptuveni trīs kilometrus žoga nedēļā, bet oktobrī izbūves ātrumu kāpināt. Tāpat plānoja izbūvēt sešus torņus, patruļceļus, laipas un citu nepieciešamo infrastruktūru. Uz Latvijas—Baltkrievijas robežas izbūvē pirmos pastāvīgā žoga kilometrus lsm 2022. gada 30. augustā

Žoga pirmo kārtu 85,8 kilometru garumā būvniecības SIA Citrus Solutions plānoja pabeigt līdz 2023. gada pavasarim, bet otro kārtu 63,9 kilometru garumā — līdz 2024. gada pavasarim. Līdz ar žogu uz robežas būvēja arī robežsargu ceļu un laipas. Tomēr pirmā posma būvdarbu pabeigšanu 52 kilometru garumā nācās atlikt līdz 2023. gada vasarai.Purvos atlikta Latvijas—Baltkrievijas robežas žoga būvniecība; būvnieki iekavēto sola atgūt vasarā lsm.lv 2022. gada 27. martā

Tomēr līdz 2023. gada 24. jūlijam pirmajā darbu kārtā bija izbūvēti tikai 67,1 km žoga, bet otrajā darbu kārtā bija atmežota robežas josla 30,5 km garumā. Savukārt trešajā jeb Daugavas darbu kārtā aptuveni 16,7 km garumā bija sākusies sešu sakaru torņu projektēšana. Žoga izbūves pirmo kārtu solīja pabeigt līdz 2023. gada rudenim, bet otro un trešo kārtu — līdz 2024. gada beigām. Pirmo divu robežas izbūves kārtu būvniecības izmaksas sasniedza 102,7 miljoni eiro, sešu sakaru torņu izmaksas apmēram 3,6 miljonu eiro.Rasti risinājumi Latvijas—Baltkrievijas robežžoga izbūves paātrināšanai lsm.lv 2023. gada 25. jūlijā 

Ministru Kabinets 5. martā apstiprināja Aizsardzības ministrijas un Nacionālo bruņoto spēku izstrādāto Baltkrievijas un Krievijas robežas militārās stiprināšanas un pretmobilitātes plānu. 
Piedrujas robežapsardzības nodaļā nogādāja no metāla sieta un izturīga auduma veidotos "Hesco" bastionus, kurus piepildot ar smiltīm vai granti, iespējams izveidot šāviņu un šķembu drošus dažāda lieluma aizsegus. Tikmēr Pāternieku robežapsardzības punktā nogādāja betona blokus, kurus var ātri izvietot robežšķērsošanas vietās, lai apturētu pretinieku iekļūšanu mūsu valstī. 2023. gada 19. septembrī šādi masīvi betona bloki bija izmantoti slēgtā Silenes robežkontroles punkta bloķēšanai.Nelegālās migrācijas spiediena dēļ Latvija slēdz Silenes robežpunktu uz robežas ar Baltkrieviju lsm.lv 2024. gada 8. martā

2024. gada 31. jūlijā "Valsts nekustamie īpašumi" informēja, ka Latvijas-Baltkrievijas robežas žoga izbūve pabeigta gandrīz 145 kilometru garumā, bet turpinājās infrastruktūras izbūve Daugavas posmā (16,7 km) un posmā ap Riču ezeru, kur būvēja rokādes ceļu. Robežas izbūves izmaksas sasniedza 125 miljonus eiro.Pabeigta žoga izbūve uz Latvijas–Baltkrievijas robežas lsm.lv 2024. gada 31. jūlijā
13. septembrī "Valsts nekustamie īpašumi" informēja, ka Daugavas posmā pie Latvijas–Baltkrievijas robežas uzstādīti 4 no 6 torņiem robežas novērošanai.Latvijas–Baltkrievijas robežas novērošanai Daugavas posmā uzstāda 4 torņus lsm.lv 2024. gada 13. septembrī

 Migrantu krīze 

2021. gada 4. augustā Daugavpils pārvaldes Silenes robežapsardzības nodaļas robežsargi par nelikumīgu valsts robežas šķērsošanu Skrudalienas pagastā aizturēja pirmās 12 personas, 5. augustā — 2 personas.
Vēl 12 Irākas pilsoņi, kuri valsts robežu nelikumīgi šķērsoja pa Daugavu, pārpeldot to ar piepūšamo laivu, tika aizturēti Piedrujas pagastā. 12 robežpārkāpējus ievietoja aizturēto ārzemnieku izmitināšanas centrā "Daugavpils", pārējos izmitināšanas centrā "Mucenieki". No 7. līdz 9. augustam bija aizturēti jau 213 robežpārkāpēji.Aiztur vēl 140 robežpārkāpējus; ministre ierosina izsludināt ārkārtējo situāciju Baltkrievijas pierobežā lsm.lv 2021. gada 9. augustā Naktī uz 10. augustu tika aizturēti vēl 65 robežpārkāpēji, tāpēc Latvijas valdība līdz 2021. gada 10. novembrim Latvijas—Baltkrievijas pierobežā (Ludzas, Krāslavas, Augšdaugavas novadā un Daugavpils valstspilsētā) izsludināja ārkārtējo situāciju.Latvija izsludina ārkārtējo situāciju pierobežā ar Baltkrieviju lsm.lv 2021. gada 10. augustā

Saskaņā ar Latvijas Valsts robežsardzes datiem, no 2021. gada augusta, kad izsludināja ārkārtas situāciju, līdz 2022. gada marta vidum robežsardze uz Latvijas—Baltkrievijas robežas bija novērsusi vairāk nekā 6500 nelikumīgas robežšķērsošanas mēģinājumu.

Lai gan 2022. gada 1. februārī Ministru kabinets vēlreiz pagarināja ārkārtas situāciju līdz 2022. gada 10. maijam, marta vidū migrantu skaits uz robežas ievērojami samazinājās. Robežapsardzes priekšnieks Guntis Pujāts to novērtēja kā Baltkrievijas vestā hibrīdkara spiediena punkta pārnešanu uz Polijas—Baltkrievijas robežu, lai pastiprinātu jaunā Krievijas iebrukuma Ukrainā radīto bēgļu krīzi Polijā.LSM. Robežsardzes priekšnieks: Samazinājies migrantu skaits uz Latvijas–Baltkrievijas robežas
2023. gada 6. augustā Valsts robežsardze informēja, ka pārkniebjot stieples pastāvīgā žoga konstrukcijā Kaplavas robežsardzes iecirknī, Baltkrievijas varas iestāžu pārstāvji palīdzēja Latvijā nelikumīgi iekļūt četriem vīriešiem.FOTO. Pārkniebjot žogu, Latvijā no Baltkrievijas nelikumīgi ievesti četri vīrieši lsm.lv 2023. gada 6. augustā

Pēc oficiāli paustajiem datiem 2021. gadā no valsts robežas nelikumīgas šķērsošanas atturēja 4045 personas, 2022. gadā 5286 personas,Nelegālās migrācijas dēļ septīto reizi pagarina ārkārtējo situāciju Baltkrievijas pierobežā lsm 2023. gada 2. maijā bet 2023. gadā 13 863 personas. Pēc nelegālas robežas šķērsošanas aizturēto migrantu skaits pieauga no 217 personām 2022. gadā līdz 491 personai 2023. gadā.Robežsardze izvērtē aizvadīto gadu lsm.lv 2024. gada 9. februārī

Pabeigtajā žoga daļā 2024. gadā konstatēja vairāk nekā 220 žoga bojājumu gadījumu, pārsvarā vietās ar ērtāko piebraukšanu robežai no Baltkrievijas puses.Žogs uz robežas neatrisina visas problēmas, taču tas ļauj robežsargiem vieglāk fiksēt pārkāpumus lsm.lv 2025. gada 17. janvārī
2025. gada 18. martā Latvijas valdība nolēma no 19. marta uz nenoteiktu laiku slēgt Latvijas–Baltkrievijas robežpunktu "Pāternieki", ļaujot ieceļot vienīgi ar mehāniskajiem transportlīdzekļiem.No trešdienas Krievijas un Baltkrievijas robežu ļaus šķērsot tikai ar automašīnām lsm.lv 2025. gada 18. martā

 Militārais drons un kontrabanda 
2024. gada 7. septembrī Latvijas gaisa telpā no Baltkrievijas ielidoja Krievijas militārais bezpilota lidaparāts un piezemējās apmēram 100 km attālumā no robežas neapdzīvotā vietā pie Foļvarkas ciema Rēzeknes novada Gaigalavas pagastā,FOTO: Krievijas «Šahed» kaujas drona atrašanas vieta Rēzeknes novadā lsm.lv 2024. gada 10. septembrī pārlidojot pāri Audriņu lokatoram.“Drons lidoja netālu no Audriņu lokatora (NATO). Kas tiek noklusēts?” Soctīklotāju vidū nerimst runas par Latgalē nokritušo krievu dronu la.lv 2024. gada 10. septembrī
9. septembrī Nacionālo bruņoto spēku (NBS) pārstāvji precizēja, ka tas bijis ar sprāgstvielu aprīkots "Šahed" tipa drons.NBS: Rēzeknes novadā nokritušais Krievijas «Šahed» drons bija aprīkots ar sprāgstvielu lsm.lv 2024. gada 9. septembrī

2025. gadā pāri Latvijas—Baltkrievijas robežai 12 reizes Latvijā ielidoja meteoroloģiskie baloni, bet vienu reizi drons ar kontrabandas kravu. Sešas reizes kontrabandas kravu iepludināja pa Dauɡavu. Valsts robežsardze novērsa arī 12 tūkstošus miɡrantu nelegālās robežšķērsošanas gadījumu. Valsts robežsardzes priekšnieks ģenerālis Guntis Pujāts proɡnozēja jauna veida hibrīduzbrukumu turpināšanos.Valsts robežsardze pērn novērsa 12 000 nelegālās robežšķērsošanas gadījumu; nevarēs atslābt arī turpmāk lsm.lv 13.02.2026

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Parīzes Miera konferences Latvijas delegācijas Miera konferencei adresētais memorands
 Jēkabsons, Ē. Latvijas un Polijas robeža 1919.-1939. gadā. Daugavpils Universitātes Humanitārās fakultātes XII Zinātnisko lasījumu materiāli. Vēsture. VI sējums, I daļa. Daugavpils: Daugavpils Universitātes izdevniecība Saule, 2003. 132 lpp.>69.-79.lpp.

Kategorija:Latvijas robežas
Kategorija:Baltkrievijas robežas