Trikātas viduslaiku pils

Trikātas viduslaiku pils (, ) bija Livonijas ordeņa pils Trikātā 13.-17. gadsimtā.  Ar kokiem apaugušais pilskalns paceļas 30 m augstā stāvkrastā starp Trikātas ezeru un Abula upi pie senā Valmieras - Gaujienas - Alūksnes lielceļa.

 Vēsture 
Vēstures avotos Trikātas pils pirmo reizi pieminēta Indriķa hronikā kā Tālavas vecākā Tālivalža mītnes vieta, kur viņš tika nogalināts 1215. gadā. Pēc 1224. gada Tālavas dalīšanas līguma Trikāta nokļuva Zobenbrāļu ordeņa pārvaldē.
Vartbergas Hermaņa Livonijas hronikā minēts, ka ordeņa mestrs Villekens no Endorpas 1284. gadā cēlis baznīcu Trikātā. Savukārt Rusova Livonijas hronikā minēts, ka Livonijas ordeņa mestrs cēlis trīs pilis - Valmieru, Burtniekus un Trikātu. Dokumentos Trikātas ordeņa pils (Trikaten) pirmo reizi minēta 1429. gadā, kad tā kalpojusi par ordeņa fogta rezidenci. 

Livonijas kara laikā Trikātas pilī bijusi Livonijas konfederācijas karaspēka nometne pirms Ērģemes kaujas, 1577.-1582. gadā tajā atradās krievu karaspēks. 1582. gada Jamas Zapoļskas miera līgumā tā nodēvēta par Trikātas pilsnovada citadeli (, Трекат).CHRONICA DER PROVINTZ LYFFLANDT tulkojums krieviski: БАЛЬТАЗАР РУССОВ. ХРОНИКА ПРОВИНЦИИ ЛИВОНИЯ. 54. Мир между Польшей и Россией, 1582. Pēc līguma noslēgšanas Trikātas novadu iekļāva Polijai-Lietuvai piederošās Livonijas hercogistes teritorijā. Poļu-zviedru kara laikā 1600. gadā Trikātu ieņēma zviedri un 1622. gadā Zviedrijas karalis Gustavs II Ādolfs pili uzdāvināja valsts kancleram Akselam Oksenšernam. Pils pilnīgi nopostīta Lielā Ziemeļu kara laikā.

 Mūsdienās 
Līdz mūsdienām saglabājies ap 2 m augsts dienvidaustrumu malas mūris un torņa drupu fragmenti ap 4-5 m augstumā. 20. gadsimta otrajā pusē pils pagalmā ierīkota estrāde.

 Attēlu galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Armin Tuulse. Die Burgen in Estland und Lettland . Dorpater Estnischer Verlag, 1942 

Kategorija:Livonijas ordeņa pilis
Kategorija:Viduslaiku pilis Latvijā