Sīksamteņi

Sīksamteņi jeb samtenīši (Coenonympha) ir samteņu cilts (Satyrini) ģints, kas pieder pie sīksamteņu apakšcilts (Coenonymphina). Sīksamteņu ģints apvieno apmēram 40 sugas, kas sastopamas Holarktikas ekozonā: Eiropā, Āzijas mērenajā joslā, Ziemeļāfrikā un Ziemeļamerikā. Eiropā sastopamas 14 sugas.

 Latvijā 
Latvijā sastopamas 5 sīksamteņu ģints sugas: lauka sīksamtenis (Coenonympha arcania), meža sīksamtenis (Coenonympha hero), parastais sīksamtenis (Coenonympha pamphilus), pļavas sīksamtenis (Coenonympha glycerion) un purva sīksamtenis (Coenonympha tullia).Latvijas Daba: Raibeņu dzimta Visas sīksamteņu sugas Latvijā ir samērā bieži sastopamas, bet viena suga — meža sīksamtenis iekļauts Latvijas Sarkanajā grāmatā. Visbiežāk sastopamais no sīksamteņiem ir parastais sīksamtenis.

 Kopīgās īpašības 
Sīksamteņiem ir raksturīgi noapaļoti spārni, to krāsa parasti ir okerdzeltena, ruda vai dažādos brūnos toņos. Spārnu apakšā atkarībā no sugas ir vairāk vai mazāk dekoratīvu actiņu, kuras reizēm ir samērā lielas.

Sīksamteņi Latvijā, kā jau to norāda nosaukums, ir mazākie no sastopamajiem samteņiem. Lielākais no tiem Latvijā ir purva sīksamtenis.Dabas dati: Sīksamteņu noteicējs Lai arī visas piecas Latvijā sastopamās sugas savstarpēji ir ļoti līdzīgas, tās tomēr ir samērā viegli atpazīt. Sugu galvenās atšķiršanas pazīmes ir atrodamas spārnu apakšpusē.

Atšķirībā no citām tauriņu grupām sīksamteņi miera stāvoklī spārnus vienmēr tur sakļautus un spārnus no virspuses var aplūkot tikai tauriņa lidojuma laikā, tādēļ pazīmes, kas atrodas spārnu virspusē, praktiski netiek izmantotas sugas noteikšanai. Sīksamteņi lido lēni un izteikti "lēkājoši".

 Ekoloģija 
Sīksamteņu kāpuri barojas ar dažādām graudzālēm, līdz ar to lielākā daļa sugu mājo zāļainos biotopos: pļavās, izcirtumos, ceļmalās un mežmalās, ar graudzālēm bagātās vietās. Latvijā izņēmums ir purva sīksamtenis, kurš ir vienīgā sīksamteņu suga, kas mājo augstajos purvos. Latvijā dzīvojošiem sīksamteņiem sezonā attīstās viena paaudze. Izņēmums ir parastais sīksamtenis, kuram sezonā attīstās divas tauriņu paaudzes. Sīksamteņiem pārziemo kāpuri.

 Sistemātika 
 Sīksamteņu ģints (Coenonympha)
 Alpu sīksamtenis (Coenonympha gardetta)
 Austrumu lielais sīksamtenis (Coenonympha rhodopensis)
 Jeloustonas sīksamteneis (Coenonympha haydenii)
 Kadjakas sīksamtenis (Coenonympha kodiak)
 Kalifornijas sīksamtenis (Coenonympha california)
 Korsikas sīksamtenis (Coenonympha corinna)
 Krievijas sīksamtenis (Coenonympha leander)
 Lauka sīksamtenis (Coenonympha arcania)
 Marokas sīksamtenis (Coenonympha arcanioides)
 Meža sīksamtenis (Coenonympha hero)
 Mongolijas sīksamtenis (Coenonympha mongolica)
 Okera sīksamtenis (Coenonympha ochracea)
 Parastais sīksamtenis (Coenonympha pamphilus)
 Pļavas sīksamtenis (Coenonympha glycerion)
 Prērijas sīksamtenis (Coenonympha inornata)
 Purva sīksamtenis (Coenonympha tullia)
 Spānijas sīksamtenis (Coenonympha iphioides)
 Tumšais sīksamtenis (Coenonympha dorus)
 Upju sīksamtenis (Coenonympha oedippus)
 Ziemeļrietumu sīksamtenis (Coenonympha ampelos)
 Coenonympha amaryllis
 Coenonympha caeca
 Coenonympha darwiniana
 Coenonympha macromma
 Coenonympha × decolorata
 Coenonympha fettigii
 Coenonympha mahometana
 Coenonympha mangeri
 Coenonympha nolckeni
 Coenonympha pavonina
 Coenonympha saadi
 Coenonympha semenovi
 Coenonympha sinica
 Coenonympha sunbecca
 Coenonympha symphita
 Coenonympha thyrsis
 Coenonympha tydeus
 Coenonympha vaucheri
 Coenonympha xinjiangensis

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Tauriņi jeb zvīņspārņi: Samteņi