Jaspers fon Minsters

Jaspers fon Minsters (, dzimšanas gads nezināms, miris 1577. gadā) jeb Kaspars Minsters () bija Alūksnes komturs (1540–1551) un Livonijas ordeņa landmaršals (1551–1556).
Kā landmaršals Minsters nostājās pret mestru Gālenu un Daugavpils komturu Firstenbergu, jo vēlējās izveidot pret Krievijas caru Jāni Briesmīgo vērstu aliansi kopā ar Polijass un Lietuvas dižkunigaitijas valdnieku Sigismundu II Augustu.

 Dzīvesgājums 
Dzimis pirms 1500. gada Frīzlandē, 1515. gadā iestājās Vācu ordenī, 1538. gadā kļuva par Cēsu pils komturu, 1540. gadā par Alūksnes pils komturu, 1551. gadā par Livonijas ordeņa landmaršalu. Kad Krievijas cars Jānis Briesmīgais pieprasīja Tērbatas bīskapijai maksāt milzīgus meslus, 1554. gadā Livonijas ordenī izveidojās divas konkurējošās grupas, kuras vadīja Minsters un Firstenbergs, kurš mēģināja panākt izlīgumu ar Krieviju. 

Minsters nodibināja labas attiecības ar Rīgas arhibīskapu Vilhelmu, kurš arī bija par aliansi ar Poliju un un Lietuvu. Minstera attiecības ar pārējo ordeņa vadību kļuva daudz naidīgākas, jo tika uzskatīts, ka arhibīskaps kopā ar savu brāli Prūsijas hercogu Albrehtu vēlas Livonijas ordeni pārveidot par Livonijas hercogisti. 1555. gada vasarā mestrs Gālens nesekmīgi mēģināja samierināt Minsteru un Firstenbergu, ierosinot savienību ar Zviedrijas karali Gustavu I. 

1556. gada martā landtāgā Minsters ierosināja izveidot Livonijas savienību ar Zviedriju, Poliju un Prūsiju. Aprīlī Livonijas ordeņa vadība Firstenbergu ievēlēja par ordeņa mestra koadjutoru, bet Minsters patvērās Daugavgrīvas pilī. 
Tā kā viņas pakļautie Daugavgrīvas un Aizkraukles pils komandieri palika uzticīgi ordeņa mestram, Minsters bija spiests bēgt pie Rīgas arhibīskapa un maija beigās viņš pameta valsti un dzīvoja Kauņā.
Koadjuktoru kara laikā 1556. gadā mestrs Heinrihs uzbruka Rīgas arhibīskapa Vilhelma rezidencei Kokneses pilī, apcietināja arhibīskapu un veselu gadu turēja viņu Smiltenes cietumā par apvainojumiem mēģinājumā nodot protestantisko Livoniju katoliskās Polijas karaļa protektorātā.

Pēc Pasvales līguma noslēgšanas 1557. gadā Minsters nesekmīgi lūdza Sigismundam Augustam viņu atjaunot par ordeņa landmaršalu vai koadjutoru. Tikai 1560. gadā jaunais ordeņa mestrs Gothards Ketlers atļāva Minsteram atgriezties Livonijā un atbrīvoja viņu no visām apsūdzībām valsts nodevībā. 1561. gadā viņš tika iecelts par Ventspils komturu līdz ordeņa likvidācijai 1562. gadā.

Livonijas kara laikā Minsters dzīvoja Aizkraukles pilī, kuru 1577. gadā ieņēma un izpostīja krievu karaspēks. Pēc cara Jāņa Briesmīgā pavēles sagūstītajam vecajam Livonijas ordeņa landmaršalam Kasparam Minsteram izdūra acis un izmeta no pils nomiršanai.А. И. Филюшкин. «Лифлянская хроника» Соломона Геннинга  Studia Slavica et Balcanica Petropolitana, 2013 - №1 (krieviski) 

 Dokumenti 

 Atsauces 

 Skatīt arī 
 Livonijas ordeņa landmaršali
 Livonija

Kategorija:1577. gadā mirušie
Kategorija:Livonijas ordenis
Kategorija:Cilvēki ar nezināmu dzimšanas datumu
Kategorija:Cilvēki ar nezināmu miršanas datumu
Kategorija:Latvijas cilvēki
Kategorija:Livonijas ordeņa landmaršali
Kategorija:Nīderlandē dzimušie