Toma evaņģēlijs

Toma evaņģēlijs ir strīdīgs nekanonisks kristiešu evaņģēlijs, kas atrasts 1945. gadā Naghammādī Ēģiptē. Pētnieki apgalvo, ka agrīnais gnosticiskais manuskripts ir ievērojama liecība par pirmām kristiešu kopienām, par mutvārdu tradīcijām un par Jēzus teicieniem, kas nav sastopamas kanoniskajos Bībeles evaņģēlijos.Raksts par Toma evaņģēlija datēšanu 
Spriests, ka raksts noslēpts, jo uzzināts par Aleksandrijas bīskapa Atanasija 367. gada vēstuli, kurā kristiešiem noteikts stingrs kanons laikos, kad katoļu "baznīctēvi" vērsās pret gnosticismu, ķecerību un helēnistu filozofu skolām.

 Raksturojums 
Toma evaņģēlijs atrasts tā sauktajā Naghammādī bibliotēkā, starp 52 dažādiem pārsvarā gnostiskiem rakstiem, kur arī esot atrasts izraksts no Platona "Valsts" un vairāki Bībeles apokrifi, kuros pieminēts Jēzus apustulis Svētais Filips. Koptu valodā rakstītais Toma evaņģēlijs, kas mūsdienās apzīmēts Codex II, satur "114 Jēzus logionus" (pētnieku sanumurētos teicienus). Spriests, ka tikai apmēram puse teicienu iekļauti kanoniskā Jaunā DerībāLost Scriptures: Books that did not make it into the New Testament  by Bart Ehrman, pp. 19-20 un ka pats Toma evaņģēlijs bijis Sīrijas gnostiķu radīts.Eerdmans Commentary on the Bible by James D. G. Dunn, John William Rogerson, 2003,  page 1574Evans, Craig A. Fabricating Jesus: How Modern Scholars Distort the Gospels. Downers Grove, IL: IVP Books, 2008.Klyne Snodgrass, The Gospel of Thomas: "A Secondary Gospel" The Historical Jesus:Critical Concepts in Religious Studies. Volume 4: Lives of Jesus and Jesus outside the Bible. Ed. Craig A. Evans. 298Nicholas Perrin, "Thomas: The Fifth Gospel?," Journal of The Evangelical Theological Society 49 (March 2006): 66—80Perrin, Nicholas. Thomas and Tatian: The Relationship Between the Gospel of Thomas and the DiatessaronRobert F. Shedinger, "Thomas and Tatian: The Relationship between the Gospel of Thomas and the Diatessaron by Nicholas Perrin" Journal of Biblical Literature, Vol. 122, No. 2 (Summer, 2003), pp. 388 Kad koptu rakstu atrada Naghammādī, pētnieki drīz secināja, ka trīs atsevišķi grieķu papirusa fragmenti no Oksirrinhas arī pieder pie Toma evaņģēlija.Bernard Pyne Grenfell and Arthur Hunt, Sayings of Our Lord from an early Greek Papyrus (Egypt Exploration Fund; 1897)Robert M. Grant and David Noel Freedman, The Secret Sayings of Jesus according to the Gospel of Thomas (Fontana Books, 1960).John P. Meier, A Marginal Jew (New York, 1990) p. 125.

 Piektais evaņģēlijs 
Tā sauktais piektais evaņģēlijs nebija biogrāfisks, bet sastāvēja no Jēzus teicieniem (logoi) un līdzībām, kas vairākiem pētniekiem ir arguments, ka tas ir senāks par kanoniskajiem rakstiem.DeConick, April D., The Original Gospel of Thomas in Translation, 2006, p.214Alister E. McGrath, 2006 Christian Theology  page 12James Dunn, John Rogerson 2003 Eerdmans Commentary on the Bible  page 1573Udo Schnelle, 2007 Einleitung in das Neue Testament  page 230 Toma evaņģēlija ievadā rakstīts: "Šie ir apslēptie vārdi, ko sacīja dzīvais Jēzus un ko pierakstīja Dvīnis, Jūda, Toms."Toma evaņģēlijs, Latvijas Bībeles biedrība, 15. lpp. -978 Teologiem joprojām ir dažādi viedokļi par pieminēto personu vai personām Dvīnis, Jūda, Toms.The Fifth Gospel, Patterson, Robinson, Bethge, 1998April D. DeConick 2006 The Original Gospel of Thomas in Translation  page 2Bentley Layton, The Gnostic Scriptures, 1987, p.361.Davies, Stevan L., The Gospel of Thomas and Christian Wisdom, 1983, pp. 23—24. Toma ievads šķiet salīdzināms ar vismaz diviem Jāņa un Lūka evaņģēliju pantiem: "To viņa mācekļi sākumā nesaprata, bet, kad Jēzus tika pagodināts, tie atcerējās, ka tas par viņu bija rakstīts un tie viņam to bija darījuši" (Jn12:16) un: "Viņi no tā neko nesaprata — sacītais viņiem palika apslēpts, un viņi nespēja teikto izprast" (Lk18:34).

 Senas atsauces 
Šķiet vecākās atsauces uz Toma evaņģēliju ir trešā gadsimta Svētā Hipolīta un Aleksandrijas Origena rakstos.EU Vēsture — Kristietība (baznīctēvi) Koester 1990, pp.77ff Cēzarejas Eisebijs, bīskaps kurš piedalījās Nīkajas koncilā, iekļāva Toma rakstus "viltoto un ķeceru izdomāto" grāmatu sarakstā.Church History (Book III), Chapter 25:7 Ceturtā un piektā gadsimtā vairāki "baznīctēvi" arī rakstījuši, ka maniheisti ciena Toma evaņģēliju. Svētais Jeruzalemes Kīrs divas reizes pieminējis Toma evaņģēliju savā ietekmīgajā katehismā.Cyril Catechesis" 4.36</ref>Cyril Catechesis 6.31 Piektā gadsimta ķecerīgo grāmatu sarakstā Decretum Gelasianum pieminēts "evaņģēlijs, ko maniheisma sekotāji lieto un Toms esot sakopojis."Koester 1990 p. 78

 Datēšana un Jāņa un Toma evaņģēliju salīdzinājums 
Par Toma evaņģēlija uzrakstīšanas laiku pētniekiem ir domstarpības. Dažiem evaņģēlijs veicinājis kanonisko evaņģēliju radīšanu, citiem tas esot 2. gadsimta gnostiķu sacerējums.Robert E. Van Voorst, Jesus Outside the New Testament: an introduction to the ancient evidence (Grand Rapids: Eerdmans, 2000), page 189 .Darrell L. Bock, "Response to John Dominic Crossan" in The Historical Jesus ed. James K. Beilby and Paul Rhodes Eddy. 148—149. "...for most scholars the Gospel of Thomas is seen as an early-second century text." (148—149).Darrell L. Bock, The Missing Gospels (Nashville: Thomas Nelson, 2006).61; 63. Salīdzinot Jāņa un Toma evaņģēliju, vairāki pētnieki saskata dialektiku un secina, ka vēlāk pierakstītā Jāņa evaņģēlija esot konkurējošs skatījums par vairākiem strīdīgiem jēdzieniem kā, piemēram, dievišķā gaisma, pestīšana, Dieva valstība, Jēzus krustā sišana un augšāmcelšanās.Resurrection Reconsidered: Thomas and John in Conflict (Augsberg Fortess, 1995)Voices of the Mystics: Early Christian Discourse in the Gospel of John and Thomas and Other Ancient Christian Literature (T&T Clark, 2001)Beyond Belief: The Secret Gospel of Thomas. (New York: Vintage, 2004)

Pētīts, ka Tomam Jēzus augšāmcelšanās nebija vēsturisks notikums, bet garīgs sasniegums un Jāņa nicinošais stāsts par "Neticīgo Tomu" bija replika par Toma versiju, (jo Toma un Jāņa viedokļi par dvēseli un miesu daudz neatšķīrās).Jn. 3:6, 6:52—6 — salīdzināt ar Jn. 6:63. Jāņa evaņģēlijā Toms fiziski pieskaras augšāmcēlušajam Jēzum. Reliģijas pētniece Eleina Peidželsa šo versiju interpretē kā Jāņa dialektiku kurā Toms "piespiests atzīt Jēzus dzīvo miesu" tāpēc ka, viņasprāt "Toma evaņģēlijam bija tik nopietna piekrišana, ka Jāņa evaņģēlijam bija ar to 'jāsapinās', lai atspēkotu."Pagels, Elaine. Beyond Belief: The Secret Gospel of Thomas. New York: Vintage, 2004. pp. 66—73

Toma 12. teiciens apstiprina domstarpības par kopienas vadības pēctecību: Mācekļi sacīja Jēzum, "Mēs zinām, ka tu mūs pametīsi. Kurš vadīs mūs? " Jēzus sacīja viņiem: "Lai arī no kurienes jūs nāktu, jūs noiesiet pie Jēkaba, Taisnā, kura dēļ ir radīta zeme un debess."Jēkabi — Jēkabs Taisnīgais  Šķiet novēršanās no Jēkaba un no Pētera sakrīt ar kanonā Pāvila rakstiem par agrīno Jeruzalemes baznīcu. (Pāvila vēstule galatiešiem 2:1—14) Tāpat, neskaidrība vairākos svētos rakstos par dažādiem Jēkabiem, Jēkabu Taisnīgo, Jēkabu-Jēzus brāli utt. esot vairākiem pētniekiem pazīme, ka Toma evaņģēlija esot pirmā gadsimta darbs. Arī 13. teiciens atspoguļo Jēzus mācekļu neizpratni par Jēzus sūtību un identitāti, kas kanonā vairs netiek apspriests.Patterson et al. (1998), p. 42

 Toma evaņģēlija ticējumi 
Pirmajiem kristiešiem teikts, ka Dieva valstība ir jau klāt un Jēzus drīz atgriezīsies (bez apokalipses), "Tēva valstība gan izplešas zemes virsū, bet cilvēki to neredz." (113. teiciens.) Jēzus aprakstīts kā garīgs skolotājs, kurš uzsver tiešu, nepastarpinātu praksi:

Toma evaņģēlijā pestīšana esot personiska garīga prakse:The Gospel of Thomas and Christian Origins by André Gagné (The Montréal Review, December 2011)

Kanoniskajos evaņģēlijos Jēzum lūdz skaidrot līdzības un norādīt, kā lūgties, bet Toma evaņģēlijā rakstītais par to ievērojami atšķiras:

 Kultūras vēsture 
Agrīno evaņģēliju skaits "mērāms vairākos desmitos"Latvijas Bībeles biedrības Toma evaņģēlija izdevums (5.lpp.)Agrīno kristiešu raksti  un pētniekiem zināms, ka "nekanoniskie Toma raksti" visos laikos lietoti kādās kristiešu kopienās.Teksta tulkojums: Thomas the Contender Masing, Uku & Kaide Rätsep, Barlaam and Joasaphat: Communio Viatorum 4:1 (1961) 29—36. Prinstonas Universitātes profesores Eleinas Peidželsas (Elaine Pagels)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://religion.princeton.edu/main/people/all-people/core-faculty/elaine-pagels/ |title=Prinstonas universitātes profesores Elaine Pagels" CV |access-date= |archive-date= |archive-url=https://web.archive.org/web/20140227071934/http://religion.princeton.edu/main/people/all-people/core-faculty/elaine-pagels/ }} grāmatā Beyond Belief rakstīts par Toma evaņģēlija mistiskiem strāvojumiem, kas atkārtojoties Jākoba Bēmes, Terēzes no Avilas, Krusta Jāņa (Svētais Jānis no Krusta) un citu mistiķu dzīvēs un rakstos.

1956. gadā publicētas Codex II fotokopijas un trīs gadus vēlāk izdeva pirmo tulkojumu (angļu valodā).A. Guillaumont, Henri-Charles Puech, Gilles Quispel, Walter Till and Yassah `Abd Al Masih, The Gospel According to Thomas (E. J. Brill and Harper & Brothers, 1959).Robinson, James M., General Editor, The Nag Hammadi Library in English, Revised Edition 1988, E. J. Brill, Leiden, and Harper and Row, San Francisco, . 2014. gadā Toma evaņģēlijs tulkots latviski.Toma evaņģēlijs latviski Oriģinālais manuskripts nonācis Kairas Koptu muzejā.Coptic Gnostic Papyri in the Coptic Museum at Old Cairo, vol. I (Cairo, 1956) plates 80, line 10 — 99, line 28.

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 "Satori" raksts, Guntars Rēboks: Alternatīvās kristietības 
 Latvijas Bībeles biedrība: Toma evaņģēlijas atvēršana
 Gospel of Thomas Collection at The Gnosis Archive
 Gospel of Thomas Collection Commentary and Essays by Hugh McGregor Ross
 Coptic—English Interlinear Translation of the Gospel of Thomas

Kategorija:Kristietības vēsture