Nenoapaļots augsta mēles pacēluma pakaļējās rindas patskanis

Nenoapaļots augsta mēles pacēluma pakaļējās rindas patskanis ir patskanis, kas sastopams vairākās valodās. Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā tā atspoguļošanai izmanto zīmi . Tā noapaļotā versija ir patskanis . Nenoapaļotu augsta mēles pacēluma pakaļējās rindas patskani var realizēt izrunājot skaņu  un saplacinot lūpas.

Turku valoda

Turku valodā, lai pierakstītu skaņas [ɯ] un [i] izmanto burtus i ar un bez punkta, pirmās skaņas apzīmēšanai izmanto i bez punkta gan mazajai, gan lielajai burta versijai, otrās skaņas apzīmēšanai izmanto i ar punktu gan mazajai, gan lielajai burta versijai. Skaņa [ɯ] ir sastopama arī daudzās citās tjurku valodās.

Korejiešu valoda

[ɯ] (hangilā: ㅡ) ir viens no korejiešu valodas patskaņiem. Atkarībā no izmantotās romanizācijas sistēmas, tas var tikt pierakstīts ar burtu kopu ⟨eu⟩, piemēram, vārdā hangeul  ("hangils").

Lībiešu valoda
Lībiešu valodas burta ⟨õ⟩ vērtība uzsvērtā zilbē ir nenoapaļots augsta mēles pacēluma pakaļējās rindas patskanis.Renāte Blumberga, Tapio Mäkeläinen, Karl Pajusalu (2013), Lībieši: vēsture, valoda un kultūra, Rīga: Līvõ Kultūr sidām,  Vītso piemin, ka tas esot līdzīgs igauņu un vepsu ⟨õ⟩, bet augstāks. Igauņu ⟨õ⟩ skaņa  ir tās pašas rindas un noapaļotības kā , bet zemāka, kas saskan ar Vītso definīciju.

Japāņu valoda

Japāņu valodā tiek izmantots saspiests () augsta mēles pacēluma pakaļējās rindas patskanis, atšķirībā no  lūpas neveido apaļu formu, taču atšķirībā no  lūpu kaktiņi saskaras. Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā to pieraksta kā , kur  apzīmē lūpu kompresiju. Japāņu valodas romanizācijā to vienmēr ataino kā ⟨u⟩.

Atsauces

Kategorija:Fonētika
Kategorija:Patskaņi
Kategorija:IPA