Arvīds Jansons

Arvīds Jansons (dzimis , miris ) bija latviešu diriģents, mūzikas pedagogs un vijolnieks. Arī viņa dēls Mariss Jansons bija diriģents.

 Dzīvesgājums 
Dzimis  (pēc citiem avotiem — ) Liepājā kordiriģenta ģimenē.
No 1929. līdz 1935. gadam mācījās Liepājas Tautas konservatorijā, 1944. gadā pabeidza studijas Rūdolfa Miķelsona un Arvīda Norīša vijoles klasē Latvijas konservatorijā. Diriģēšanu mācījās pie Latvijas Nacionālās operas  virsdiriģenta Leo Bleha.
No 1931. līdz 1940. gadam Jansons darbojās Liepājas operas orķestrī un Latvijas Filharmonijas simfoniskajā orķestrī. Tur viņš satika savu nākamo sievu Idu Blumenfeldi. No 1940. līdz 1944. gadam bija Operas un baleta teātra orķestra dalībnieks.

Latvijas vācu okupācijas laikā viņa sieva Ida izglābās no holokausta, jo divi latviešu ārsti liecināja, ka viņa ir adoptēta no krievu ģimenes. Jansoniem ļoti palīdzēja operas solists Mariss Vētra, un viņam par godu vecāki savu jaundzimušo bērnu nosauca par Marisu. No 1944. līdz 1952. gadam Arvīds diriģēja Operas un baleta teātra orķestri, no 1948. līdz 1952. gadam — arī Latvijas Radiokomitejas simfonisko orķestri. Viņu ievēlēja par Rīgas pilsētas darbaļaužu deputātu padomes deputātu.

1946. gadā Jansons ieguva 2. prēmiju jauno diriģentu konkursā Ļeņingradā un viņu uzaicināja strādāt par Jevgeņija Mravinska asistentu Ļeņingradas filharmonijā. No 1952. gada viņš šajā amatā strādāja pastāvīgi, diriģējot Ļeņingradas Filharmonijas simfonisko orķestri līdz pat mūža galam, sniedzot daudz koncertu PSRS, Eiropā, Japānā, ASV, Austrālijā.
1958. gadā viņš kļuva par Tokijas simfoniskā orķestra goda diriģentu, 1964. gadā par Tokijas goda pilsoni.
1965. gadā Jansons sāka vadīt diriģēšanas meistarkursus starptautiskos mūzikas semināros. 1972. gadā viņš kļuva par profesoru Ļeņingradas konservatorijā.

Jansons mira no sirdstriekas 1984. gada 21. novembrī, koncertturnejas laikā diriģējot koncertā Mančestrā, Lielbritānijā. Apbedīts Sanktpēterburgā, Krievijā.

 Apbalvojumi 
1950. gadā ieguva Staļina prēmiju, kā arī Latvijas PSR Nopelniem bagātā skatuves mākslinieka goda nosaukumu. 1957. gadā ieguva Krievijas PFSR Nopelniem bagātā skatuves mākslinieka goda nosaukumu, 1976. gadā — PSRS Tautas skatuves mākslinieka goda nosaukumu.

 Atsauces 

Kategorija:1914. gadā dzimušie
Kategorija:Liepājā dzimušie
Kategorija:1984. gadā mirušie
Kategorija:Latviešu diriģenti
Kategorija:Latvijas vijolnieki
Kategorija:Latvijas PSR Nopelniem bagātie skatuves mākslinieki
Kategorija:PSRS Tautas skatuves mākslinieki
Kategorija:Staļina prēmijas laureāti
Kategorija:Ar Tautu Draudzības ordeni apbalvotie
Kategorija:Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie
Kategorija:Ar ordeni "Goda Zīme" apbalvotie