ASV Aizsardzības departaments

ASV Aizsardzības departaments () ir Amerikas Savienoto Valstu valdības izpildvaras struktūrvienība, kas atbild par visu aģentūru pārraudzīšanu un koordinēšanu un tām valdības funkcijām, kas tieši saistītas ar nacionālo drošību un ASV Bruņotajiem spēkiem.

ASV Aizsardzības departaments ir lielākais darba devējs pasaulē, kopējais darbinieku skaits 2009. gadā sasniedza 3,23 miljonus. Departamentu pārvalda ASV aizsardzības sekretārs (pašlaik Pīts Hegsets). Departamentam ir trīs pakļautie militārie departamenti: ASV Armijas departaments, ASV Jūras kara flotes departaments un ASV Gaisa spēku departaments.

ASV Aizsardzības departamentam ir iedalīti lielākie budžeta resursi starp visām federālajām aģentūrām, tas veido vairāk nekā vienu pusi no ikgadējā federālā diskrecionārā budžeta.

 Vēsture 
Pirms Otrā pasaules kara ASV militārās struktūras bija decentralizētas. Armiju pārraudzīja Kara departaments (Department of War), bet floti — Jūras spēku departaments (Department of the Navy). Katrs no tiem darbojās atsevišķi, kas bieži radīja koordinācijas grūtības.

 Nacionālās drošības likums (1947) 
Pēc Otrā pasaules kara, pieaugot globālajai spriedzei un sākoties Aukstajam karam, ASV valdība nolēma izveidot vienotu vadības sistēmu bruņotajiem spēkiem.

1947. gada 26. jūlijā prezidents Harijs Trumens parakstīja Nacionālās drošības likumu (National Security Act of 1947), ar kuru tika:

 izveidota Nacionālās drošības padome (NSC),
 nodibināta Centrālā izlūkošanas pārvalde (CIP),
 apvienoti Kara un Jūras spēku departamenti, radot Nacionālās aizsardzības departamentu (National Military Establishment).

Šī jaunā institūcija apvienoja armiju, floti un jaundibinātos Gaisa spēkus (ASV Gaisa spēki kļuva par neatkarīgu spēku veidu 1947. gadā).

 Pārdēvēšana par Aizsardzības departamentu (1949) 
1949. gada augustā Nacionālās drošības likumā tika ieviesti grozījumi, un Nacionālās aizsardzības departaments tika pārdēvēts par Aizsardzības departamentu (Department of Defense, DoD). Tajā pašā laikā tika stiprināta ministra (Secretary of Defense) loma, nodrošinot centralizētāku bruņoto spēku vadību.

 Aukstais karš un globalizācija 
Aukstā kara gados Aizsardzības departaments kļuva par vienu no vissvarīgākajām institūcijām pasaulē. Tas vadīja ASV iesaisti Korejas karā (1950–1953), Vjetnamas karā (1955–1975), kā arī nodrošināja stratēģisko kodolieroču un aizsardzības tehnoloģiju attīstību.

Departaments arī pārraudzīja NATO militārās saistības un bija nozīmīga daļa ASV ārpolitikas realizācijā, īpaši militāro konfliktu un krīžu laikā visā pasaulē.

 Pēc Aukstā kara 
Pēc Padomju Savienības sabrukuma 1991. gadā Aizsardzības departamentam bija jāpielāgojas jaunajiem apdraudējumiem, piemēram:

 reģionālajiem konfliktiem (Persijas līča karš 1990–1991),
 starptautiskajam terorismam,
 kiberdrošības draudiem.

 2001. gada 11. septembra uzbrukumi 
2001. gada 11. septembrī Aizsardzības departamenta galvenā mītne — Pentagons — tika smagi skarta, kad teroristi ietrieca lidmašīnu ēkas rietumu spārnā. Uzbrukumā gāja bojā 189 cilvēki. Tas bija pavērsiens ASV drošības politikā, kas ievadīja jaunu ēru cīņā pret terorismu un militārajās operācijās Afganistānā un Irākā.

 Mūsdienas 
Šodien Aizsardzības departaments ir lielākā ASV valdības aģentūra ar vairāk nekā 2,8 miljoniem darbinieku (ieskaitot militārpersonas un civilpersonas). Tā galvenais uzdevums ir aizsargāt valsti no ārējiem draudiem, nodrošināt militāro gatavību un vadīt bruņotos spēkus. Departamenta mītne atrodas Pentagonā, bet tā ietekme sniedzas globālā mērogā.

2025. gada 5. septembrī ASV prezidents Donalds Tramps pārdēvēja ASV Aizsardzības ministriju par Kara ministriju.
 ASV Aizsardzības departamenta organizatoriskā struktūra 
ASV aizsardzības sekretārs, ko ieceļ prezidents ar Senāta piekrišanu, ir Aizsardzības departamenta vadītājs, kā noteikts federālajā likumā (113. pants, 10. nodaļa). Viņš ir "prezidenta galvenais palīgs visos jautājumos, kas saistīti ar Aizsardzības departamentu", un viņam ir "pilnvaras, vadība un kontrole pār Aizsardzības departamentu". Tā kā Kongresam vai prezidentam nav praktiski iesaistīties katrā Aizsardzības departamenta jautājumā, aizsardzības sekretārs un sekretāra padotie ierēdņi parasti dien militārajā dienestā.

Aizsardzības departamentu veido Aizsardzības sekretāra birojs, Apvienoto štābu priekšnieku komiteja (JCS), Ģenerālinspektora birojs, Bruņoto spēku departamenti (Armijas departaments, Jūras spēku departaments, Gaisa spēku departaments), Aizsardzības aģentūra un Aizsardzības departamenta Lauka operāciju aģentūra, Nacionālās gvardes birojs un citi biroji, aģentūras, organizācijas un pavēlniecības, kas izveidotas vai noteiktas ar likumu vai prezidenta vai aizsardzības ministra lēmumu.

Aizsardzības departamenta direktīva 5100.01 apraksta organizatoriskās attiecības departamentā un ir pamatdokuments, kas nosaka militārā departamenta pamatfunkcijas. Jaunākā versija, ko 2010. gada decembrī parakstīja bijušais aizsardzības sekretārs Roberts Geitss, ir pirmā būtiskā dokumenta pārskatīšana kopš 1987. gada.

 ASV Apvienotā štābu priekšnieku komiteja 
ASV Apvienotā štābu priekšnieku komiteja ir Aizsardzības departamenta plānošanas un vadības institūcija, kas konsultē aizsardzības ministru, ASV Drošības padomi, Nacionālās drošības padomi un prezidentu militāros jautājumos. Apvienoto štābu priekšnieku komitejas sastāvu nosaka harta, un to veido Apvienoto štābu priekšnieku priekšsēdētājs, Apvienoto štābu priekšnieku priekšsēdētāja vietnieks, vecākais priekšsēdētāja vietnieks, Armijas, Jūras kājnieku, Jūras spēku un Gaisa spēku štābu priekšnieks un Nacionālās gvardes priekšnieks, kurus katru ieceļ Amerikas Savienoto Valstu prezidents pēc Senāta apstiprinājuma. Katrs no dienestu vadītājiem, ārpus saviem pienākumiem kā Apvienoto štābu priekšniekiem, strādā tieši ar Militārā departamenta sekretāru, t. i., Armijas sekretāru, Jūras kājnieku sekretāru, Jūras spēku sekretāru un Gaisa spēku sekretāru.

Saskaņā ar 1986. gada Goldvotera-Nikolsa likumu Apvienoto štābu priekšnieku komitejai nav operatīvās komandvadības pilnvaru ne individuāli, ne kolektīvi, jo komandķēde no prezidenta līdz aizsardzības ministram un no aizsardzības ministra līdz vienotajai kaujas pavēlniecībai ir sarežģīta sistēma ar dažādiem atzariem.
 Aizsardzības ministra birojs
 Aizsardzības politikas padomdevēja komiteja
 Apdraudējumu novērtēšanas birojs
 Ģenerālinspektora birojs
 Aizsardzības kriminālizmeklēšanas dienests
 Militārie departamenti
 ASV Armijas departaments, vada ASV armiju
 ASV Jūras spēku departaments, vada ASV Jūras spēkus un ASV Jūras kājnieku korpusu
 ASV Gaisa spēku departaments, vada ASV Gaisa spēkus.
 ASV Apvienotā štābu priekšnieku komiteja
 Vienotās kaujas pavēlniecības
 ASV Speciālo operāciju pavēlniecība (SOCOM)
 ASV Stratēģiskā pavēlniecība (STRATCOM)
 Transporta pavēlniecība (TRANSCOM)
 Kiberpavēlnienīca (USCYBERCOM)
 Ģeogrāfiskās vienotās kaujas pavēlniecības
 Centrālā pavēlniecība (CENTCOM)
 Eiropas pavēlniecība (EUCOM)
 Ziemeļu pavēlniecība (NORTHCOM)
 Indo-Klusā okeāna pavēlniecība (INDPACOM)
 Dienvidu pavēlniecība (SOUTHCOM)
 Āfrikas pavēlniecība (AFRICOM)
 Kosmosa pavēlniecība (USSPACECOM)
 Aizsardzības aģentūru funkcionālie un tehniskie dienesti un direktorāti
 Aizsardzības izlūkošanas aģentūra
 Nacionālās drošības aģentūra
 Nacionālais izlūkošanas birojs
 Nacionālā ģeotelpiskās izlūkošanas aģentūra
 Amerikas Savienoto Valstu Jūras spēku observatorija
 Aizsardzības juridisko pakalpojumu aģentūra
 Aizsardzības loģistikas aģentūra
 Aizsardzības drošības sadarbības aģentūra
 Aizsardzības draudu mazināšanas aģentūra
 Raķešu aizsardzības aģentūra
 Aizsardzības progresīvo pētniecības projektu aģentūra (DARPA)
 Iegādes dienesta aģentūra
 Aizsardzības komisāra aģentūra
 Aizsardzības līgumu audita aģentūra
 Aizsardzības līgumu pārvaldības aģentūra
 Aizsardzības finanšu un grāmatvedības dienests
 Aizsardzības informācijas sistēmu aģentūra
 Aizsardzības drošības dienests
 Pentagona spēku aizsardzības aģentūra
 Palīgdienesti un pārvaldes
 ASV Bruņoto spēku preses dienests
 Aizsardzības karagūstekņu/pazudušo personu birojs
 Aizsardzības izglītības departaments
 Aizsardzības militārpersonu bērnu skolu departaments
 Aizsardzības cilvēkresursu pārvalde
 Zemes resursu rezervju pārvalde
 Medicīnas iestāžu pārvalde
 Vašingtonas galvenā štāba pārvalde

2003. gadā Nacionālā sakaru sistēma tika nodota Tēvzemes drošības departamenta pārziņā.

2009. gadā ASV prezidents Baraks Obama pavēlēja izveidot vēl vienu aģentūras iekšējo vienību — ASV Kiberpavēlniecību —, reaģējot uz pieaugošo hakeru skaitu no tādām valstīm kā Ķīna un Krievija, kas iefiltrējas Pentagona datoru tīklos.Pentagon kämpft gegen Cyber-Attacken Pirmais komandieris bija ģenerālis Kīts Aleksandrs, kurš vadīja arī Nacionālās drošības aģentūru (NDA). Kiberpavēlniecība operatīvi ir pakļauta ASV Stratēģiskajai pavēlniecībai (Ofatas gaisa spēku bāze, Nebraskas štatā).

 Atsauces 

 Ārējās saites