Jūraszirdziņu apakšdzimta

Jūraszirdziņu apakšdzimta (Hippocampinae) ir adatzivju dzimtas (Syngnathidae) apakšdzimta un atkarībā no tā, kurai sistemātikai seko, šajā apakšdzimtā ir tikai viena ģints — jūraszirdziņiFishbase: HippocampinaeN. Wilson, & G. Rouse (2010). Convergent camouflage and the non-monophyly of ‘seadragons’ (Syngnathidae: Teleostei): suggestions for a revised taxonomy of syngnathids. Zoologica Scripta doi:10.1111/j.1463-6409.2010.00449.x vai 6 ģintis.

Kopīgās īpašības
Jūraszirdziņiem un to vistuvākajiem radiniekiem ir vairākas kopīgas īpašības. Zivīm ierastās astes spuras tiem nav, bet ir tvērējaste.Dawson, C.E. (1982). "Review of the Indo-Pacific pipefish genus Stigmatopora (Syngnathidae)". Records of the Australian Museum 34 (13): 575–605. doi:10.3853/j.0067-1975.34.1982.243 Tēviņiem ir arī pilnībā noslēgta ikru soma, kurā tiek nēsāti ikri līdz izšķiļas jaunā paaudze. Visām šīs grupas sugām ir raksturīga īsa galva un to snuķītis veido izteiktu purniņu.Gomon, M.F. (2007). "A new genus and miniature species of pipehorse (Syngnathidae) from Indonesia". aqua, International Journal of Ichthyology 13 (1). 

Bastardjūraszirdziņi, adatjūraszirdziņi un mazie jūraspūķi ārēji ir samērā līdzīgi adatzivīm, bet ārēji vislīdzīgākie jūraszirdziņiem ir mazie adatjūraszirdziņi. Galvenā atšķirība, kas atšķir jūraszirdziņus no pārējām ģintīm, ir to vertikālā stāja.

Sistemātikas diskusijas
Šobrīd jūraszirdziņu sistemātika nav atrisināta un informācijas avotos ir sastopamas vairākas alternatīvas sistemātikas. Pēdējo gadu DNS pētījumi liecina, ka mazie adatjūraszirdziņi (Idiotropiscis) ir māsas taksons jūraszirdziņiem (Hippocampus), līdz ar to arī to tuvākie radinieki. Daļa zinātnieku ierosina paplašināt jūraszirdziņu apakšdzimtu, bet citi ierosina jūraszirdziņu tuvākos radiniekus izdalīt jaunā gardeguna jūraszirdziņu apakšdzimtā (Acentronurinae). 

Ir sistemātiķi, kas ierosina izmaiņas arī jūraszirdziņu ģints sistemātikā. Balstoties uz morfoloģiskajām pazīmēm, tiek ierosināts to sadalīt divās ģintīs: jūraszirdziņos un  mazajos jūraszirdziņos. Pēdējiem ir tikai viens žaunu atvērums galvas aizmugurē, bet parastajiem jūraszirdziņiem ir divi žaunu atvērumi. Turklāt tēviņiem ikru soma atrodas uz vēdera nevis zem astes kā mazajiem jūraszirdziņiem.Pygmy seahorses Arī molekulārie pētījumi liecina, ka mazie jūraszirdziņi ir māsas taksons pārējiem jūraszirdziņiem.Healy Hamilton, Norah Saarman, Beth Moore, Graham Short, & W. Brian Simison: A Multigene Phylogeny of Syngnathid Fishes.

Dažos informācijas avotos jūraszirdziņu apakšdzimtā tiek klasificēti jūraszirdziņi un Tasmānijas adatzivis (Histiogamphelus), kuras autoratīvie informācijas avoti sistematizē adatzivju apakšdzimtā (Syngnathinae).FishBase: Histiogamphelus cristatus  (Macleay, 1881)

Sistemātika
Jūraszirdziņu apakšdzimta (Hippocampinae)World Register of Marine Species
Jūraszirdziņi (Hippocampus)

Alternatīvā sistemātika
Jūraszirdziņu apakšdzimta (Hippocampinae)Kuiter, R.H. (2000) "Seahorses, Pipefishes and their Relatives — A Comprehensive Guide to Syngnathiformes." TMC Publishing, Chorleywood, UK.
Bastardjūraszirdziņi (Acentronura)
Adatjūraszirdziņi (Amphelikturus)
Jūraszirdziņi (Hippocampus)
Mazie adatjūraszirdziņi (Idiotropiscis)
Mazie jūraspūķi (Kyonemichthys)
† HippotropiscisThe first known fossil record of pygmy pipehorses

Atsauces

 Ārējās saites 

Seahorses and their relatives
Seahorses/Weedy-Leafy Seadragons
Seahorses

Kategorija:Adatzivjveidīgās