Žanis Spure

Žanis Spure ( — , segvārds — Lapa) bija PSRS slepeno dienestu darbinieks.NRA. Kā 1941. gada 17. jūnijā tika svinēta Latvijas okupācijas pirmā gadadiena. Arnis Kluinis,13. jun 2021 1936.-39. gados nelegāli iesūtīts Latvijā,1940. gada sociālistiskā revolūcija: viedokļi, argumenti, fakti. LATINFORM «Padomju Jaunatne», 1988. gada 21. jūlijs, Nr. 139Latvijas okupācija un iekļaušana PSRS (1940–1941). Aivars Stranga pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā bija Latvijas Komunistiskās partijas Centrālkomitejas sekretārs, bija Tautas Saeimas un vēlāk Latvijas PSR Augstākās Padomes deputāts un tās prezidija loceklis (1940—1941).

 Biogrāfija 
Dzimis 1901. gada 23. (10.) septembrī Rīgā. Strādājis Jelgavas policijā, 1920. gadā iestājies nelegālajā Latvijas Komunistiskajā partijā, bijis LKP Zemgales apgabala komitejas loceklis. 1922. gadā apcietināts par komunistisko darbību un 1923. gadā apmainīts pret latviešu gūstekņiem PSRS.Latvija Otrajā pasaules karā (1939—1945), autoru kolektīvs, Rīga, 2008.g., 493.lpp.

No 1923. gada dzīvoja Maskavā un darbojās Profinternes — komunistisko arodbiedrību starptautiskās organizācijas — nodaļā par sekretāru, kas gatavoja slepenos aģentus nosūtīšanai uz ārzemēm (1925—1932). 1929. gada janvārī Maskavā uz ielas nošāvis kādu Krupenkovu, par ko maigi sodīts tikai ar gadu spaidu darbu, jo jau 1930. gadā Spurem tika atjaunots partijas biedra statuss. 
1935. gadā pirmo reizi uz īsu laiku nelegāli iesūtīts Latvijā, pēc atgriešanās Maskavā 1936. gadā absolvējis Rietumtautu Komunistisko universitāti.

Pēc Molotova—Ribentropa pakta noslēgšanas 1939. gadā kopā ar Kalnbērziņu un F. Deglavu nozīmēts nosūtīšanai uz Latviju, gatavojoties LKP legalizācijai. Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā — Latvijas Komunistiskās partijas Centrālkomitejas sekretārs, Tautas Saeimas un vēlāk Latvijas PSR Augstākās Padomes deputāts.

Otrā pasaules kara laikā Sarkanās armijas politdarbinieks (bataljona komisārs), frontes laikraksta "Par Padomju Latviju" redaktors.. 
Ojārs Niedre grāmatā "Slepenais karš pret Latviju" raksta: "Iespējams, ka tieši VDTK interese izsauca Spures pašnāvību 1943. gada maijā Valdajā"   O. Niedre, V. Daugmalis. Slepenais karš pret Latviju: Komunistiskās partijas darbība 1920.–1940. gadā. Rīga, 1999.. Bet oficiāli paziņots, ka kritis kaujās Valdaja augstienē 1943. gada 23. maijā.

 Atsauces 

Kategorija:1901. gadā dzimušie
Kategorija:1943. gadā mirušie
Kategorija:LKP biedri
Kategorija:Latvijas PSR Augstākās Padomes deputāti
Kategorija:Tautas Saeimas deputāti
Kategorija:Pašnāvību veikušie politiķi
Kategorija:Ar Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie
Kategorija:Rīgā dzimušie