Aleksandrs Gubens

Aleksandrs Gubens (1879-1952) bija latviešu jurists, Senāta loceklis, Apvienotās sapulces priekšsēdētājs (1934–1940). Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

 Dzīvesgājums  
Dzimis 1879. gada 13. martā Kraukļu pagasta Nikolaja jeb Gubeņa skolā (tagad Cesvaines pagastā) tautskolotāja un skolas pārziņa Jāņa Gubeņa ģimenē.Gunāra Ivāna atmiņasSenatora Aleksandra Gubeņa dzimšanas diena  Pēdējā Brīdī - 1931. gada 14. martsDarbam un tiesībām veltīts mūžs.  Latviešu Ziņas:Latvian News - 1949. gada 12. marts Mācījās Rīgas klasiskajā ģimnāzijā. Studēja Maskavas Universitātes Juridiskajā fakultātē, kuru absolvēja 1904. gadā. Strādāja par zvērināta advokāta palīgu, no 1911. gada bija zvērināts advokāts Pēterburgas Tiesu palātas apgabalā.

Pēc Pirmā pasaules kara 1918. gadā atgriezās Latvijā, bija Tiesu palātas Krimināldepartamenta tiesnesis. 1920. gadā iecelts par senatoru Senāta Kriminālās kasācijas departamentā, no 1931. gada bija departamenta priekšsēdētājs. Piedalījās 1933. gada Sodu likuma un Tiesu iekārtas likuma izstrādāšanā. Rīgas Latviešu biedrības valdes loceklis, Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas virsvaldes loceklis.

Kad pēc Ulmaņa apvērsuma senators Kristaps Valters 1934. gada 21. novembrī lūdza viņu atbrīvot no amata, senators Gubens līdz Senāta likvidēšanai 1940. gada 26. novembrī bija Senāta Apvienotās sapulces priekšsēdētājs. Neilgi pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 9. jūlijā uzrakstīja lūgumu izmantot uzkrājušos atvaļinājumu, tādēļ pēdējās četras Senāta Apvienotās sapulces sēdes vadīja Civilās Kasācijas departamenta CKD priekšsēdētājs senators Osvalds Ozoliņš.Digitalizēti Latvijas Senāta materiāli 
Otrā pasaules kara beigās 1944. gadā Gubens devās bēgļu gaitās uz Vāciju, kur mira 1952. gada 21. novembrī Pasavā.nekropole.info

 Ģimene 
Aleksandra Gubena tēvs Jānis Gubens dibināja Kraukļu pagasta Nikolaja skolu (1936. gadā pārsaukta par Gubena skolu), bija skolas pārzinis, vadīja skolas kori. Par viņa māti Edi Gubeni (dz. Bebri) daudz ziņu nav. 

Aleksandra Gubena māsa Marija Gubene (1871-1947) bija pirmā akadēmiski izglītotā sieviete-komponiste un sieviete-ērģelniece Latvijā, kā arī pirmā Latvijas Valsts Konservatorijas profesore un pirmā profesore-sieviete Latvijas akadēmiskajā vēsturē.

 Apbalvojumi 
 Triju Zvaigžņu ordenis, III šķira (1926) 
 Triju Zvaigžņu ordenis, II šķira (1933) 
 Atzinības krusts, I šķira Nr. 13 (1938. gada 16. novembrī)Ar Atzinības Krustu apbalvotie Latvijas vēstnesis Nr. 426/429 no 28.11.2000 
 Igaunijas Ērgļa ordenis

 Atsauces 

Kategorija:1879. gadā dzimušie
Kategorija:1952. gadā mirušie
Kategorija:Madonas novadā dzimušie
Kategorija:Latvijas senatori
Kategorija:Latvijas juristi
Kategorija:Trimdas latvieši
Kategorija:Triju Zvaigžņu ordeņa lielvirsnieki
Kategorija:Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Kategorija:Atzinības krusta lielkrusta komandieri
Kategorija:Maskavas Valsts universitātes absolventi