Jaunā konservatīvā partija

Jaunā konservatīvā partija, saīsināti JKP (no 2022. līdz 2023. gadam Konservatīvie) ir 2014. gadā dibināta konservatīva politiskā partija Latvijā, kura bija pārstāvēta 13. Saeimā un vairākās Latvijas pašvaldībās, bet nav pārstāvēta 14. Saeimā.

 Vēsture 
Partiju  Rīgas Latviešu biedrības namā nodibināja 221 Latvijas pilsonis. Par partijas valdes priekšsēdētāju tika ievēlēts Jānis Bordāns. Valdē tika ievēlēti arī J. Bordāna bijušais padomnieks un Engures novada domes deputāts Jānis Tomels, atvaļinātais brigādes ģenerālis, bijušais Aizsardzības ministrijas izpildsekretārs militāro spēju attīstības jautājumos Gundars Ābols, Ķeguma novada domes deputāts Kristaps Rūde un Vidzemes Tūrisma asociācijas valdes priekšsēdētājs Raitis Sijāts, kurš savulaik darbojās partijā "Pilsoniskā savienība".

Par partijas dibinātājiem kļuva arī 11. Saeimas deputāts Dāvis Stalts, folkloriste Helmī Stalte, Latvijas Universitātes asociētais profesors, Dr. chem. Guntars Vaivars, ekonomists un korporatīvās drošības speciālists Krišjānis Feldmans, Ropažu Kultūras un izglītības centra vadītāja Sanita Megere-Klevinska, bijusī Valsts kontroles valsts revidente Zemlita Šīre.

2022. gada februārī partijas nosaukums tika mainīts uz Konservatīvie (bez pēdiņām). 2023. gada oktobrī partija lēma atgriezties pie sava sākotnējā nosaukuma.

 Darbība 

 12. Saeimas vēlēšanas 
 JKP iesniedza kandidātu sarakstu 12. Saeimas vēlēšanām. Kā piecu Latvijas vēlēšanu apgabalu līderi tika nosaukti: partijas valdes priekšsēdētājs Jānis Bordāns — Rīgā, Jānis Tomels — Zemgalē, Gundars Ābols — Vidzemē, Krišjānis Feldmans — Kurzemē un rakstniece Eva Mārtuža — Latgalē.

2015. gada 28. martā Tukumā notika JKP 2. kopsapulce, kurā, citstarp, tika pārvēlēta partijas valde. Par partijas valdes priekšsēdētāju atkārtoti tika ievēlēts Jānis Bordāns, par valdes locekļiem — Jolanta Eihentāle, kas pirms tam pildīja partijas kanclera pienākumus, jurists Jānis Ozols, Tukuma novada domes deputāts un JKP Tukuma nodaļas vadītājs Agris Zvaigzneskalns un uzņēmēja, JKP Talsu nodaļas vadītāja Inga Gluzda.

2016. gada 19. martā Rīgā notika JKP Padomes sēde, kurā, citstarp, notika valdes, Uzraudzības un Ētikas komisiju vēlēšanas. Par partijas valdes priekšsēdētāju vienbalsīgi tika ievēlēts J. Bordāns, kas šo amatu ieņem jau kopš partijas dibināšanas. Par valdes locekļiem tika ievēlēti — JKP Talsu nodaļas vadītāja Inga Gluzda un jurists Jānis Ozols, kas valdes locekļa pienākumus pildīja arī līdz šim, kā arī rakstniece Eva Mārtuža un Kocēnu novada domes deputāte Lāsma Žagota.

2017. gada 28. februārī partijā tika uzņemta bijusī Korupcijas un apkarošanas biroja priekšnieka vietniece Juta Strīķe, tādējādi pievienojoties jau 2017. gada 9. janvārī uzņemtajam Korupcijas un apkarošanas biroja Operatīvo izstrāžu nodaļas priekšniekam Jurim Jurašam.

2017. gada 18. martā Rīgā notiekošās JKP Padomes sēdes laikā, tika ievēlēta partijas valde, Uzraudzības un Ētikas komisiju dalībnieki. Par partijas valdes priekšsēdētāju vienbalsīgi tika ievēlēts Jānis Bordāns, kas šo amatu ieņem jau kopš partijas dibināšanas. Par valdes locekļiem tika ievēlēti — Uzraudzības komisijas priekšsēdētājs, ekonomists un korporatīvās drošības speciālists — Krišjānis Feldmans, Talsu nodaļas vadītāja Inga Gluzda, jurists Jānis Ozols kā arī bijušais KNAB Operatīvo izstrāžu nodaļas priekšnieks Juris Jurašs.

 13. Saeimas vēlēšanas 
2018. gada 24. jūlijā partija kā pirmā iesniedza kandidātu sarakstus 13. Saeimas vēlēšanām, kopumā piesakot 115 biedru. Partijas līderi vēlēšanu apgabalos bija Juta Strīķe (Rīga), Jānis Bordāns (Vidzeme), Krišjānis Feldmans (Zemgale), Juris Jurašs (Kurzeme) un Ilga Šuplinska (Latgale). Vēlēšanās partija ieguva 16 deputātu vietas Saeimā, kuras ieņēma Jānis Bordāns, Krišjānis Feldmans, Juris Jurašs, Juta Strīķe, Gatis Eglītis, Sandis Riekstiņš, Linda Ozola, Evita Zālīte-Grosa, Reinis Znotiņš, Anita Muižniece, Tālis Linkaits, Ilga Šuplinska, Juris Rancāns, Uldis Budriķis, Normunds Žunna, Dagmāra Beitnere-Le Galla. Partija kopā ar četrām citām 13. Saeimā ievēlētajām partijām izveidoja valdības koalīciju, veidojot Krišjāņa Kariņa valdību.

 14. Saeimas vēlēšanas 
2022. gada 1. oktobrī notikušajās 14. Saeimas vēlēšanās partija, nu jau ar nosaukumu "Konservatīvie", sasniedza pieticīgu rezultātu, nepārvarot 5% barjeru un neiekļūstot 14. Saeimā. Pēc partijas neveiksmes vēlēšanās J. Bordāns no tās vadības un aktīvas politiskās darbības aizgāja, un par "Konservatīvo" valdes priekšsēdētāju tika ievēlēts Gatis Eglītis.

 2024. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanas 
2024. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās partija startēja nesekmīgi, saņemot tikai 1,5% balsu. Pēc vēlēšanām no partijas izstājās saraksta līderi Tālis Linkaits un Liāna Langa.

 15. Saeimas vēlēšanas 
Laikā pirms 15. Saeimas vēlēšanām 2024. gada 28. septembrī par partijas valdes priekšsēdētāju ievēlēja Dagmāru Beitneri-Le Gallu. 2025. gada 3. augustā viņu amatā nomainīja Centrālās vēlēšanu komisijas kādreizējais priekšsēdētāja vietnieks Sigords Stradiņš. Bez viņa valdē tika ievēlēts Mārtiņš Štāls, Didzis Zīraps, Mārtiņš Bērziņš, Daiga Pirogova, Pēteris Aglonietis un Guntis Bībers.

 Vēlēšanas 

 Saeimas vēlēšanas 
 Gads Vēlēšanas Rezultāti (%) Deputāti Piezīmes 2014. 12. Saeimas vēlēšanas 0,7  2018. 13. Saeimas vēlēšanas 13,59  2022. 14. Saeimas vēlēšanas 3,09 

 Eiroparlamenta vēlēšanas 
 Gads Vēlēšanas Rezultāti (%) Deputāti Piezīmes 2019. 9. Eiropas Parlamenta vēlēšanas 4,35  2024. 10. Eiropas Parlamenta vēlēšanas 1,50 

 Pašvaldību vēlēšanas 

 Rīgas domes vēlēšanas 
 Gads Vēlēšanas Rezultāti (%) Deputāti Piezīmes 2017. 2017. gada Rīgas domes vēlēšanas 13,42  2020. 2020. gada Rīgas domes vēlēšanas 6,39 

 2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanas 

Partija pašvaldību vēlēšanās piedalījās Alūksnes, Ķekavas, Valmieras, Saulkrastu, Smiltenes, Ogres, Balvu, Gulbenes, Madonas, Ādažu, Mārupes, Limbažu, Siguldas, Aizkraukles, Augšdaugavas, Talsu, Tukuma, Bauskas, Cēsu, Dienvidkurzemes, Jēkabpils, Ropažu, Jelgavas, Dobeles, Saldus, Krāslavas, Kuldīgas, Rēzeknes un Preiļu novadā, kā arī Ventspilī, Jūrmalā, Rēzeknē, Liepājā, Jelgavā un Daugavpilī. Preiļu, Saulkrastu, Augšdaugavas un Tukuma novadā partija startēja kopā ar citām partijām.
Novads/PilsētaVēlēšanu rezultātsDeputātu vietasPiezīmesBalsisProcenti Alūksnes novads94321,27% Preiļu novads111416,88%Kopā ar Apvienību Iedzīvotāji un Latvijas Reģonu apvienību Saulkrastu novads50715,38%Kopā ar Nacionālo apvienību Gulbenes novads62913,19% Ādažu novads68411,23% Krāslavas novads5779,86% Jēkabpils novads10419,23% Rēzekne6339,12% Madonas novads7628,68% Ropažu novads6268,28% Balvu novads5147,64% Rēzeknes novads4757,35% Ventspils6147,31% Bauskas novads6337,12% Limbažu novads5316,34% Kuldīgas novads4616,27% Ķekavas novads3865,04% Jelgava5754,95% Saldus novads3244,55% Smiltenes novads2334,28% Mārupes novads3424,27% Dobeles novads3004,25% Augšdaugavas novads2333,88%Kopā ar Latvijas Reģionu apvienību un Nacionālo apvienību Jelgavas novads2613,80% Ogres novads6543,79% Aizkraukles novads2292,97% Liepāja3912,92% Cēsu novads3622,85% Tukuma novads2832,37%Kopā ar Kustību Par! Siguldas novads2112,32% Talsu novads1892,08% Valmieras novads3162,01% Dienvidkurzemes novads1821,88% Jūrmala1951,35% Daugavpils2271,28%

 2025. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanas 

Partija pašvaldību vēlēšanās piedalījās Alūksnes, Ķekavas, Ogres, Gulbenes, Madonas, Ādažu, Mārupes, Siguldas, Līvānu, Bauskas, Jēkabpils, Jelgavas, Krāslavas, Kuldīgas un Rēzeknes novadā, kā arī Ventspilī, Rēzeknē, Rīgā un Jelgavā. Ķekavas, Ogres, Gulbenes, Ādažu, Siguldas, Jēkabpils, Krāslavas, Rēzeknes novados un Ventspils un Rēzeknes pilsētās partija startēja kopā ar citām partijām.
Novads/PilsētaVēlēšanu rezultātsDeputātu vietasPiezīmesBalsisProcenti Līvānu novads132034,69% Siguldas novads405233,07%Kopā ar Nacionālo apvienību, Latvijas Reģionu apvienību un Vidzemes partiju Rēzeknes novads141217,32%Kopā ar Jauno Vienotību, Kustību Par! un Latgales partiju Ventspils146715,88%Kopā ar Apvienoto sarakstu Jēkabpils novads216515,74%Kopā ar Latvijas Reģionu apvienību un Vienotību Ādažu novads130914,83%Kopā ar Nacionālo apvienību Bauskas novads154612,12% Rēzekne121111,91%Kopā ar Latvijas Zaļo partiju un Latvijas Reģionu apvienību Krāslavas novads68111,89%Kopā ar Progresīvajiem Ogres novads243810,72%Kopā ar Kustību Par! Gulbenes novads5689,32%Kopā ar Vidzemes partiju Jelgava13817,61% Kuldīgas novads5466,27% Jelgavas novads5004,79% Alūksnes novads2374,37% Ķekavas novads4714,01%Kopā ar Vidzemes partiju Mārupes novads3953,03% Madonas novads1731,54% Rīga7510,35%

 Politiskā programma 

 13. Saeimas vēlēšanām 
JKP “Rīcības plāns — 500!” 13.Saeimas vēlēšanām paredzēja Latvijā ieviest minimālo algu 500 eiro mēnesī (430 eiro vietā), diferencēto neapliekamo minimumu algai 500 eiro mēnesī (200 eiro vietā), neapliekamo minimumu pensijai 500 eiro mēnesī (250 eiro vietā).

JKP arī piedāvāja ieviest minimālo pensiju vismaz 200 eiro apmērā, palielinot to minimumu, kas bija zem 100 eiro. Šīs piedāvājums bija paredzēts 55 000 pensionāriem, kas saņem mazākas pensijas par 200 eiro mēnesī.

Lai risinātu demogrāfisko situāciju, JKP ierosināja palielināt ģimenes valsts pabalstus: 50 eiro par vienu bērnu (11 eiro vietā), 50+100 eiro par diviem bērniem (33 eiro vietā) un līdz 300 eiro trīs bērnu ģimenei (67 eiro vietā).

"Esošā valdība vairākkārt apgalvojusi, ka plānu nebūs iespējams īstenot, ņemot vērā tā ietekmi uz valsts budžetu. Šķiet, tā ir zaudējusi jebkādas ambīcijas un ticību Latvijai un tam, ka mēs jebkad atkal sasniegsim Igaunijas un Lietuvas attīstības līmeni. Tomēr skaidrs, ka straujai ekonomikas attīstībai nepieciešamas pienācīgas reformas,"- uzsvēra partijas programma.

2021. gada 16. novembrī Saeima, pieņemot 2022. gada valsts budžetu, nobalsoja gan par "Rīcības plāna — 500!" ieviešanas pabeigšanu 2022. gada 1. jūlijā, nodrošinot neapliekamo minimumu gan algām, gan pensijām — 500 eiro mēnesī, gan par ģimenes valsts pabalstu pieaugumu — 25 eiro par vienu bērnu, 100 eiro par diviem bērniem (50 eiro par katru bērnu), 225 eiro par trīs bērniem (75 eiro par katru bērnu) un 400 eiro par četriem un vairāk bērniem — 100 eiro par katru bērnu. Minimālā alga 500 eiro un minimālā pensija 200 eiro (pie noteikta minimālā darba stāža) tika ieviesta jau no 2021. gada 1. janvāra.

 Partijas politika 

 Sociālā politika 
2022. gada martā, vairākos Saeimas balsojumos par Civilās savienības likumu (1380/Lp13), Konservatīvo deputāti to atbalstīja, tādējādi atbalstot arī vairāku Satversmes tiesas spriedumu izpildi, kas norādījuši uz nelaulātu pāru mantisko tiesību regulējuma trūkumu Latvijā. Likumprojekts, kura izstrādei dažādām darba grupām bija nepieciešams apmēram gads, paredz izpildīt Satversmes tiesas 2020. gada 12. novembra sprieduma lietā Nr. 2019‑33‑01 un Satversmes tiesas 2019. gada 5. decembra sprieduma lietā Nr. 2019‑01-01, vienlaikus neskarot Satversmē definēto laulības institūtu un Civillikumā definēto ģimenes jēdzienu.

 Iepriekšējie logo 

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa

Kategorija:Latvijas konservatīvās partijas