Ekvadoras karogs

Ekvadoras karogs sastāv no trīs horizontālām joslām dzeltenā, zilā un sarkanā krāsā. Tas ir ļoti līdzīgs Kolumbijas un Venecuēlas karogam, kas, tāpat kā Ekvadora, bija Lielkolumbijas sastāvā. Parasti karoga centrā atrodas Ekvadoras ģerbonis, tomēr eksistē arī variācija bez šī ģerboņa, un to lieto tirdzniecības flotes. Šis variants pilnībā sakrīt ar Kolumbijas karogu, bet Kolumbijas tirdzniecības flotes lieto atšķirīgu karoga dizanu.

 Dizains 
Ekvadoras valdība 2009. gada novembrī izstrādāja noteikumus, kuri regulē karoga, ģerboņa un citu nacionālo simbolu izskatu un proporcijas.

Karoga platums ir 1,47 m, bet garums — 2,20 m proporcijās 2 pret 3. Karoga laukums ir sadalīts trīs horizontālās joslās, no kurām dzeltenā josla aizņem pusi no karoga laukuma, bet zilā un sarkanā josla — katra pusi no karoga laukuma. Karoga centrā atrodas ģerbonis, kura proporcijas ir 12 pret 10. Otrs noteiktais karoga izmērs ir galda karogs, kura platums ir 200 cm un garums 300 centimetri.

 Simbolisms 
Oriģinālās karoga krāsas, kas tika izmantotas Lielkolumbijas karogā, no kura radies Ekvadoras, Kolumbijas un Venecuēlas karogs, radīja venecuēliešu ģenerālis Fransisko de Miranda. Krāsu izvēli viņš attiecina uz Johana Volfganga fon Gētes pamatkrāsu teoriju. Pēc paša Mirandas nostāstiem, viņš 1785. gada ziemā satika Gēti, kas ir bijis fascinēts par viņa ceļojumiem un atklājumiem. Gēte viņam esot teicis: "Tavs mērķis ir izveidot savā zemē vietu, kur pamatkrāsas nav izkropļotas." Pirmo reizi Miranda karogu ar dzeltenām, zilām un sarkanām joslām lietojis 1806. gadā. Krāsu nozīme ir sekojoša:
 Dzeltenā: Kultūraugi un auglīga augsne;
 Zilā: Okeāns un skaidrās debesis;
 Sarkanā: Asinis, ko izlējuši varoņi, kas mira tēvzemes vārdā.

 Vēsture 
+ Ekvadoras karoga evolūcija Spāņu koloniālais karogs1534—1820 border|100px Burgundiešu krusts, kas tika lietots kā Spānijas koloniālās impērijas karogs, tika lietots vairākus gadu simtus. Kvitenanu revolūcijas karogs1809—1812 border|100px Karogs, kas ir pretējs burgundiešu krustam, tika lietots sacelšanās pret spāņu režīmu laikā no . To pārstāja lietot pēc revolucionāru sakāves 1812. gadā. Pirmais nacionālais karogs1820—1822 border|100px Karogs ar piecām horizontālām strīpām un trim zvaigznēm vidū. Šis karogs vēlāk kļuva par Gvajas provinces karogu, un to pirmo reizi pacēla patrioti pēc provinces neatkarības iegūšanas . Otrais nacionālais karogs1822 border|100px Iepriekšējais karogs tika izmainīts : "Brīvās Gvajakilas provinces karogam vajag būt baltam un tā pirmajai ceturtdaļai vajag būt zilai ar baltu zvaigzni tajā." Trešais nacionālais karogs1822—1830 border|100px Ekvadora tika iekļauta Lielkolumbijas sastāvā, un Kolumbijas horizontālais trikolors kļuva par noteicošo. Lai gan Ekvadora no šīs savienības atdalījās 1830. gadā, šāda veida karogs tika saglabāts līdz 1845. gadam. Ceturtais nacionālais karogs1830—1835 border|100px Pagaidu Ekvadoras karogs, ko izsludināja . Piektais nacionālais karogs1835—1845 border|100px Pirmais karogs, ko oficiāli lietoja Ekvadora pēc atdalīšanās no Lielās Kolumbijas. Sestais nacionālais karogs1845 border|100px Marta revolūcijas laikā gaiši zilās un baltās krāsas atgriezās, bet kā vertikāls trikolors ar baltām joslām malās un zilu joslu centrā, kurā bija trīs zvaigznes. Septītais nacionālais karogs1845—1860 border|100px  karoga zilā krāsa kļuva nedaudz tumšāka un zvaigžņu skaits tika palielināts līdz septiņām "kā simbols septiņām provincēm, kas veido republiku". Astotais nacionālais karogs1860—šobrīd border|100px Gabriels Garsija Moreno, iegūstot varu divas dienas pēc Gvakajilas kaujas,  atjaunoja Lielās Kolumbijas trikoloru. 1900. gadā karogam pievienoja Ekvadoras ģerboni un tas kļuva par noteiktu Ekvadoras simbolu. Karogs bez šī ģerboņa 1900. gadā sāka tikt lietots kā tirgotāju zīme.

 Atsauces 

Kategorija:Ekvadoras simboli
Kategorija:Nacionālie karogi
Kategorija:Dienvidamerikas valstu karogi