Krišjānis Ancītis

Krišjānis Ancītis (dzimis , miris ) bija latviešu valodnieks un literatūrzinātnieks, Valdemāra Ancīša vecākais brālis. Strādāja letonikas un dialektoloģijas nozarē.

 Dzīvesgājums 
Dzimis  Aknīstes pagasta "Ancīšos" lauksaimnieka Jāņa Ancīša un viņa sievas Emīlijas, dzimušas Mežaraupes, ģimenē.

Mācījās Aknīstes pagastskolā un Subates reālģimnāzijā. 1934. gadā absolvēja studijas Latvijas Universitātes Filoloģijas un filozofijas fakultātes Baltu filoloģijas nodaļā, līdztekus no 1933. līdz 1938. gadam strādāja par skolotāju Rīgas Valsts 1. ģimnāzijā.
1938.—1939. mācību gadā papildinājās slāvu filoloģijas studijās Varšavas Universitātē, tai pašā laikā lasīja latviešu valodas kursu studentiem. 

Pirms Otrā pasaules kara sākumā 1939. gada vasarā atgriezās Latvijā, strādāja Rakstu un mākslas kamerā, pēc Latvijas okupācijas no 1940. līdz 1944. gadam — Vēstures muzejā.
1944. gadā viņu iesauca Latviešu leģionā, 1945. gadā krita gūstā un līdz 1946. gadam bija ieslodzīts Uhtas Gulaga nometnē Komi APSR. Pēc atbrīvošanas Ancītis strādāja Valodas un literatūras institūtā, kur bijis ārštata materiālu vācējs, pēc tam bijis Vārdnīcu sektora štata darbinieks Valodas un literatūras institūtā.

Miris  Rīgā, apglabāts Meža kapos.

 Darbi 
No 1933. gada Ancītis publicēja apmēram 30 rakstus un kritiku, tai skaitā par Krišjāņa Barona un Garlība Merķeļa mūža darbu. Presē un rakstu krājumos publicētie raksti un recenzijas par tautasdziesmu valodu, metriku, literatūras teoriju un vēsturi, kā arī par etniskiem jautājumiem.

 Lietvārdu reģistri R. Klaustiņa un J. Endzelīna "Latvju tautas daiņām" (1932)
 Aknīstes izloksne (1977).

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Krišjānis Ancītis

Kategorija:1911. gadā dzimušie
Kategorija:1963. gadā mirušie
Kategorija:Jēkabpils novadā dzimušie
Kategorija:Latvijas valodnieki
Kategorija:Rīgas Meža kapos apbedītie