Vistu un zosu virskārta

Vistu un zosu virskārta (Galloanserae) ir neognatu infraklses (Neognathae) putnu virskārta, kas apvieno divas mūsdienās dzīvojošas kārtasTolweb: Galloanserae un vairākas izmirušas putnu grupas. Vistveidīgo kārta (Galliformes) un visas izmirušās putnu grupas, kas ir tuvāk radniecīgas vistveidīgajiem putniem, nevis zosveidīgajiem (Anseriformes) tiek apvienotas kopīgā kladā Pangalliformes.Clarke, Julia A. (2004): Morphology, Phylogenetic Taxonomy, and Systematics of Ichthyornis and Apatornis (Avialae: Ornithurae) Zosveidīgie un vistveidīgie putni ir samērā tuvu radniecīgi, ko apstiprina arī jaunākie DNS pētījumi.Chubb, A. (2004): New nuclear evidence for the oldest divergence among neognath birds: the phylogenetic utility of ZENK(i). Molecular Phylogenetics and Evolution 30: 140-151

Kopīgās īpašības
Lai gan zoveidīgajiem un vistveidīgajiem putniem ir samērā atšķirīga ekoloģija un morfoloģija, kas ir atbilstoša putnu dzīves veidam, abām grupām joprojām ir vairākas kopīgas īpašības, kas apvieno ūdenī un uz sauszemes dzīvojošās vistu un zosu sugas. Abu grupu sugām ir raksturīga augsta dējība. Gan zosveidīgajiem, gan vistveidīgajiem putniem dējumā parasti ir vairāk kā 5 olas un ļoti bieži vairāk kā 10 olas.Birds - Texas Master Naturalist Salīdzinoši, piemēram, baložveidīgie vai plēsīgie putni parasti dēj 2 olas, ļoti reti dējot vairāk olu. Lielākā daļa putnu sugu ir monogāmas, bet daļa šīs virskārtas sugu ir poligāmas.Ferrebeekeeper: Fowl Mazuļi pēc izšķilšanās ir ļoti labi attīstīti. Tie uzreiz spēj sekot līdzi saviem vecākiem, paši baroties un ūdensputnu sugu mazuļi dažu stundu vecumā prot peldēt un nirt. Mazuļus sedz labi attīstītas pūkas un tie pat spēj nelielus attālumus lidot, pametot ligzdu.

Starp dažādajām šīs grupas ģintīm ļoti bieži var novērot hibrīdus. Piemēram, pērļvistas ļoti viegli hibridizējas ar mājas vistām vai Indijas pāvu. Savstarpēji sugas nav tuvu radniecīgas, bet spēj radīt veslīgus pēcnācējus.Kulikova, Irina V.; Drovetski, S.V.; Gibson, D.D.; Harrigan, R.J.; Rohwer, S.; Sorenson, Michael D.; Winker, K.; Zhuravlev, Yury N. & McCracken, Kevin G. (2005): Phylogeography of the Mallard (Anas platyrhynchos): Hybridization, dispersal, and lineage sorting contribute to complex geographic structure. Auk 122 (3): 949-965. [English with Russian abstract] DOI: 10.1642/0004-8038(2005)122[0949:POTMAP]2.0.CO;2

Sistemātika
Vistu un zosu virskārta (Galloanserae)
 kārta 
†dzimta Brontornithidae
†dzimta Dromornithidae
†dzimta Gastornithidae
 Kliedzējzosu dzimta (Anhimidae)
 Pīļu dzimta (Anatidae) 
 Žagatzosu dzimta (Anseranatidae)
 klada Pangalliformes
 kārta 
†dzimta Paraortygidae
†dzimta Quercymegapodiidae
†dzimta Sylviornithidae
 Kokuvistu dzimta (Cracidae)
 Lielkājvistu dzimta (Megapodiidae)
 Fazānu virsdzimta (Phasianoidea)
†dzimta Gallinuloididae
 Amerikas paipalu dzimta (Odontophoridae)
 Fazānu dzimta (Phasianidae)
 Pērļvistu dzimta (Numididae)
†Austinornis
†Archaealectrornis
†Cyrtonyx
†Linquornis
†Archaeophasianus
†Palaealectoris
†Palaeoalectoris
†Palaeonossax
†Palaeortyx
†Procrax
†Shandongornis
†Taoperdix

Atsauces

Ārējās saites
Aves Taxonomy

Kategorija:Putni