Muižeļu dzimta

Muižeļu dzimta (Muischel) bija Rīgas latviešu dzimta, kas kļuva turīga Rīgas vietniecības laikā (1783–1796), galvenokārt pateicoties mastu šķirotāju amatam. Dzīvoja Pārdaugavas muižiņās Zundā, bija Rīgas brāļu draudzes locekļi.

Kopš 17. gadsimta viņi bija pārcēlāji, transportstrādnieki, ozolkoka un mastu šķirotāji. 1780. gados Muižeļiem piederēja arī krogi. 
18. gadsimta sākumā Muižeļiem Pārdaugavā piederēja trīs, bet gadsimta beigās deviņi zemes gabali.
18. gadsimta otrajā pusē Muižeļi nodarbojās ar kuģu būvei paredzēto kokmateriālu šķirošanu, un par darbu viņi uzņēmās atbildību kā piegādātāju, tā pircēju priekšā. Tie bija turīgi, labi atalgoti amata meistari, ar plašu pazīšanos kā Rīgas, tā arī iebraukušo angļu, holandiešu u.c. tirgotāju un to pārstāvju vidū.Starp 
Krievijas caru 
un Napoleonu "Dienas Bizness" 2013. gada 20. septembrī

Napoleona karu izraisītās blokādes un 1812. gada kara laikā Muižeļu bizness smagi cieta. Krievijas impērija pievienojās kontinentālajai blokādei pēc Tilzītes miera noslēgšanas 1807. gadā, un tā ilga līdz 1812. gadam. Pēc 1812. gada Muižeļa nams par 3000 sudraba rubļiem tika nodots Albrehta Muižeļa palīga, mastu šķirotāja Jāņa Mestera meitai Juliānai Frederikai, jo viņas mantojuma tiesa bija ieguldīta Muižeļa uzņēmumos. Juliāna bija precējusies ar Vidzemes guberņas civilgubernatora sekretāru J. fon Meijeru. Pēc Meijera nāves nams 1841. gadā pārgāja Rīgas tirgotāja A.M. Gorohova īpašumā.

 Dzimtas piederīgie 
 Ansis Muiželis, Daugavas pārcēlājs, kas bija ieradies Rīgā Zviedru Vidzemes laikos 17. gadsimtā; 
 Albrehts Muiželis (1699–?), iepriekšējā dēls, mastu šķirotājs un aktīvs brāļu draudzes dalībnieks. Viņa pirmā sieva bija Anna Šteinhauere – ietekmīgā mastu šķirotāju vecākā, koktirgotāja, papīrfabrikanta, vairāku muižu un kokzāģētavas īpašnieka Jāņa Šteinhauera (1705-1779) māsa, bet otrā – pārcēlāja Drabiņa meita Trīne. Trīnes tēvs bija Rīgā iebēdzis dzimtcilvēks no Valgundes. Otrajā laulībā Muižeļiem piedzima trīs dēli – Albrehts, Jānis Heinrihs un Mārtiņš, kuri, kā tajos laikos bija parasts, izvēlējās tēva amatu un kļuva par iem.  

 Albrehts Muiželis (1747–1821), mastu šķirotājs un I ģildes tirgotājs, viņam 1798. gadā piederēja pēc saražoto dēļu apjoma trešā lielākā Rīgas kokzāģētava Klīversalā. Zāģētavā darbojās trīs gateri, un gada laikā no 1800 baļķiem tajā bija saražoti 11 tūkstoši dēļu. Lielākā daļa zāģmateriālu tika eksportēti. 
1812. gadā kokzāģētava kopā ar dzīvojamo namu un 13 citām ēkām  tika novērtētas uz 12 469 sudraba rubļiem un ozolkoku krāvums – uz 266 510 asignāciju rubļiem. 1816. gadā tika ierosināts Albrehta Muižeļa bankrots. No viņa bibliotēkas tika izūtrupēti 109 sējumi, galvenokārt laicīga satura un vācu valodā, t. sk. 4 vēsturisku un biogrāfisku apcerējumu sērijas.Datubāze „Latviešu grāmatniecības darbinieki līdz 1918. gadam” Zināms, ka pēc kustamās mantas izūtrupēšanas uzņēmējs miris trūcīgos apstākļos 1821. gadā. 

 Jānis Heinrihs Muiželis (kristīts 1755. gadā), mastu šķirotājs, II ģildes tirgotājs, kopā ar brāļiem nodibināja koktirdzniecîbas firmu “Johans Heinrihs Muiželis un kompānija” (Johann Heinrich Muischel & Co). Uzcēla vienā no Muižeļu zemes īpašumos Zunda teritorijā namu, kas pazīstams kā Muižeļa nams. Sakarā ar 1798. gada kokmateriālu izvešanas aizlieguma izraisītajiem zaudējumiem viņš pārdeva savus Rīgas īpašumus un nopirka divas nelielas muižas tālaika Viļņas guberņā. Makņūnu muiža viņa pēcnācējiem piederēja 144 metus (1796-1940).MUIŽELIAI (lietuviski)
 Mārtiņš Muiželis (1760–1819), mastu šķirotājs, tirgotājs, maksāja parādus pārējiem brāļiem. Cīnoties ar maksāšanas grūtībām, tomēr saglabāja savu īpašumu Klīversalā.
 Kārlis Dāvids Justs Muiželis (1799-1843), Jāņa Heinriha Muižeļa dēls, veterinārārsts, Viļņas universitātes, vēlāk Viļņas Medicīnas un ķirurģijas akadēmijas profesors.
 Ludvigs Augusts Muiželis (1800–1870), Albrehta Muižeļa dēls, mūža lielāko daļu nostrādāja par skolotāju Bērzaines ģimnāzijā pie Cēsīm. 
 Katrīna Amālija fon Fītinghofa, Albrehta Muižeļa meita, Krievijas armijas virsnieka Fītinghofa atraitne, Odesas augstākās meiteņu skolas priekšniece. 
 Johans Caherijs Muiželis (1805–?), Mārtiņa Muižeļa dēls, jurists, Vīlandes apriņķa fiskāls (prokurors).Melita Svarāne. PAR KO PARAKSTĪJĀS RĪGAS LATVIEŠI. 18. GADSIMTĀ UN 19. GADSIMTA PIRMAJĀ PUSĒ  “Latvijas Arhīvi” 2001., 36. lpp.

 Atsauces 

Kategorija:Latvijas vēsture