Čurjumova—Gerasimenko komēta

Čurjumova—Gerasimenko komēta (oficiālais apzīmējums 67P/Churyumov–Gerasimenko) ir periodiskā komēta ar apriņķošanas periodu 6,45 gadi. Nākamreiz tā Saulei vistuvāk pietuvosies  2015. gada 13. augustā.

Komētas izpēti tuvumā veic Eiropas Kosmosa aģentūras starpplanētu zonde Rosetta, kura to sasniedza 2014. gada augustā.

Atklāšana
Komētu 1969. gada 23. oktobrī atklāja astronoms Klims Čurjumovs, pārskatot fotoplates ar Komas Sola komētas attēliem, kurus pirms mēneša bija uzņēmusi Svetlana Gerasimenko Almati observatorijā. Attēla malā, kurš bija uzņemts 1969. gada 20. septembrī, viņš atklāja vēl vienu komētu, kuru gan sākumā uztvēra kā Komas Sola komētas daļu. Izpētot nākamos attēlus, kļuva skaidrs, ka jaunatklātais objekts kustas pa citu trajektoriju, tātad ir cita komēta.

Izpēte
Veicot Čurjumova—Gerasimenko komētas trajektorijas aprēķinus, atklājās, ka tās trajektorija ir vairākkārt mainījusies. Līdz 1959. gadam komētas perihēlijs atradās 2,7 AU no Saules. 1959. gadā komēta palidoja garām Jupiteram tikai 0,05 AU attālumā no tā67P/Churyumov-Gerasimenko un planētas gravitācijas ietekmē, komētas perihēlijs samazinājās līdz 1,3 AU. 2015. gadā tas būs apmēram 1,24 AU.

Gatavojoties starpplanētu zondes Rosetta misijai uz Čurjumova—Gerasimenko komētu, 2003. gada 12. martā ar Habla kosmiskā teleskopa palīdzību tika iegūti komētas attēli. Tie ļāva izveidot komētas kodola trīs dimensiju modeli. Kļuva zināms, ka komētas kodols ir apmēram 3 × 5 km liels67P/Churyumov-Gerasimenko un tam ir elipsoīda forma.

2004. gada 2. martā tika palaista zonde Rosetta. Tās galvenais uzdevums būs pētīt Čurjumova—Gerasimenko komētu. Rosetta orbītā ap komētu iegāja 2014. gada 6. jūlijā.
 Rosetta nolaižamais aparāts Philae nosēdās uz komētas kodola.

 Atsauces 

Kategorija:Periodiskās komētas
Kategorija:Rosetta