Rutku sala

Rutku sala,LĢIA vietvārdu datubāze arī Iļķēnsala (), ir bijusī sala Daugavā. Pastāvējusi vismaz līdz 1937. gadam, tagad Kundziņsalas ziemeļaustrumu daļa. Tā atradās lejup pa Daugavas straumi 7,5 kilometru attālumā no Rīgas centra.

 Nosaukumi 
Rutku salu sauca arī par Iļķēnsalu, 1909. gadā tā dēvēta par Hilkensalu un Vilksalu.Feldmann, Hans Johannes, ZurMühlen, Heinz von  (Hrsg.). Baltisches historisches Ortslexikon. Teil 2. Lettland: (Südlivland und Kurland). Köln/Weien:Böhlau Verlag GmbH & Cie, 1990. . S.218. Atsevišķos avotos salu dēvēja arī par Siena salu, atsaucoties uz 17. gadsimta Dubosa ciemu.Tentelis, Augusts. Latvijas vēstures institūta žurnāls , 1-2. izdevums. Latvijas vēstures institūta izdevums, 1940. 71.lpp. 1936. gada Ernsta Plates Rīgas kartē tā nosaukta par Lielo Iļķeniešu salu.

 Vēsture 

Iļķēnsalas dzimtīpašumu 1593. gadā izveidoja tā laika Livonijas lielhercogs, Polijas-Lietuvas valdnieks Sigismunds III Vāsa, kas to piešķīra savam sekretāram, humānistam un pirmās Rīgas grāmatspiestuves izveidotājam Rīgas pilsētas rātes sekretāram jeb sindikam (Syndikus der Stadt), tiesībzinātniekam, notāram Dāvidam Hilhenam (1561-1610).Feldmann, Hans Johannes, Zur Mühlen, Heinz von  (Hrsg.). Baltisches historisches Ortslexikon. Teil 2. Lettland: (Südlivland und Kurland). Köln/Weien: Böhlau Verlag GmbH, 1990. . S.218.Hupel, August Wilhelm. Der nordischen Miscellaneen 15tes, 16tes un 17tes Stuck: Materialien zu einer lieflandischen Adelsgeschichte nach der ben der lezten dasigen Matrikul-Commission angenommenen Ordnung. Riga: Verlag Johann Friedrich Hartnock, 1788. S. 447.

1782. gadā Iļķēnsalas muižas dzimtskungs bija Vācu nācijas Svētās Romas impērijas valstsgrāfs Ernsts Reinholds fon Mengdens.Hupel, August Wilhelm. Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland: Nebst vollständigen Register über alle drey Bände. 3 Bänd. Riga: Johann Friedrich Hartknoch, 1782. S.54, 57 1802. gada 24. janvārī kolēģijas asesors barons Frīdrihs Mengdens par 95 tūkstošiem Krievijas rubļu Iļķēnsalas muižu kopā ar Carnikavas muižu uz desmit gadiem ieķīlāja un vēlāk pārdeva.Stryk, L. von. Beitraege zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Bd2. Albanus'sche Buchdruckerei, 1885. S.69 No 1859. gada līdz 1891. gadam uz muižas zemes kā Vidzemes guberņas Rīgas apriņķa administratīva vienība pastāvēja Iļķēnsalas pagasts.

1905. gadā Iķēnsalas muižas zemes aptvēra arī sauszemi, pašreizējā Jaunmīlgrāvī — tagadējās Rīgas—Saulkrastu dzelzceļa līnijas Daugavas pusē starp esošajām Mangaļu un Ziemeļblāzmas dzelzceļa stacijām, kā arī tagadējā Ozo golfa kluba vietu.Wegekarte des Rigaschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen, Liv-Estländischen Landeskultur Bureau, 1905. http://kartes.lndb.lv/?r=site/index&id=203&l=lv 1915. gadā Iļķēnsalas vietā Daugavā bija Rutku sēklis.Karte Riga und Dünamunde, 1915. http://kartes.lndb.lv/?r=site/index&id=293&l=lv

1917. gadā Kundziņsalu (līdz ar to arī Iļķēnsalu) pievienoja Rīgas pilsētai. 1936.-1937. gada Rīgas pilsētas kartēs sala vēl joprojām ir atzīmēta kā atdalīta no Kundziņsalas.

 Atsauces 

Kategorija:Daugavas salas
Kategorija:Rīgas salas