Cielavas

Cielavas, cielavu ģints (Motacilla) ir cielavu dzimtas (Motacillidae) zvirbuļveidīgo putnu ģints, kas apvieno 12 mūsdienās dzīvojošas sugas.World Bird List: Waxbills, parrotfinches, munias, whydahs, Olive Warbler, accentors & pipits, 2018 Vistuvāk radniecīgā cielavām ir meža cielava (Dendronanthus indicus), kas ir vienīgā suga meža cielavu ģintī. 

Cielavas vēsturiski attīstījušās Sibīrijas austrumos un Mongolijas reģionā. Pamazām tās izplatījās visā Āzijā un Eiropā, sasniedzot Āfriku pliocēna sākumā.Voelker, Gary (2002): Systematics and historical biogeography of wagtails Lai arī cielavu sugas pamatā mājo Vecajā Pasaulē, divu sugu (dzeltenajai cielavai un baltajai cielavai) izplatības areāls austrumu virzienā sasniedz  Aļaskas rietumus Ziemeļamerikā.Xeno-canto: Eastern Yellow Wagtail · Motacilla tschutschensis · Gmelin, JF, 1789

 Latvijā 
Latvijā sastopamas 4 cielavu ģints sugas: baltā cielava (Motacilla alba), citroncielava (Motacilla citreola), dzeltenā cielava (Motacilla flava) un pelēkā cielava (Motacilla cinerea).

 Izskats 
Cielavas ir nelieli vai vidēji lieli dziedātājputni, slaidi, ar garām kājām un ļoti garu asti. Aste sastāda gandrīz pusi no ķermeņa kopējā garuma.Baltā cielava Lielākā ģintī ir Indijā dzīvojošā baltuzaču cielava (Motacilla maderaspatensis), kuras ķermeņa garums ir 21 cm.Birding: White-browed Wagtail (Motacilla maderaspatensis)

Cielavas atkarībā no apspalvojuma veida var iedalīt divās grupās: melni-baltajās un melni-dzeltenajās jeb baltvēdera un dzeltenvēdera cielavās. Galvas virspuse var būt gan melna, gan pelēka, gan olīvzaļa. Tomēr šīs grupas nenozīmē evolucionāras līnijas. Vēdera apspalvojuma krāsas dažādība vai melnā apspalvojuma intensitātes pieaugums katrai sugai attīstījies neatkarīgi vienai no otras. Līdz ar to apspalvojuma raksturs tikai daļēji norāda uz savstarpējo radniecību.

Uzvedība
Cielavas barojas un ligzdo uz zemes. Dējumā ir līdz 6 raibumotām olām. To galvenā barība ir kukaiņi, bet tās barojas arī ar citiem nelieliem bezmugurkaulniekiem.

Viena no tipiskākajām cielavu īpašībām ir astes gandrīz nepārtraukta cilāšana. Zinātniekiem līdz šim nav izdevies izskaidrot šī ieraduma iemeslu. Pastāv vairākas hipotēzes. Cilāšanas ieradums tiek skaidrots ar kukaiņu uzmanības piesaistīšanu vai, ka putni signalizē citām cielavām, vai norāda uz putna īpašo uzmanību vērojot, vai tuvumā nav ienaidnieki.Randler, C (2006). "Is tail wagging in white wagtails, Motacilla alba, an honest signal of vigilance?" Animal Behaviour 71 (5): 1089-1093Hasson, O. (1991). "Pursuit-deterrent signals: communication between prey and predator". Trends in Ecology & Evolution, 6:325-329

Sistemātika
Cielavu ģints (Motacilla)
Austrumu dzeltenā cielava (Motacilla tschutschensis)
Āfrikas cielava (Motacilla aguimp)
Baltuzaču cielava (Motacilla maderaspatensis)
Baltā cielava (Motacilla alba)
Citroncielava (Motacilla citreola)
Dzeltenā cielava (Motacilla flava)
Japānas cielava (Motacilla grandis)
Kalnu cielava (Motacilla clara)
Kāpzemes cielava (Motacilla capensis)
Madagaskaras cielava (Motacilla flaviventris)
Mekongas cielava (Motacilla samveasnae)
Pelēkā cielava (Motacilla cinerea)

Atsauces

Ārējās saites
Putni dabā
Latvijas nacionālais putns – baltā cielava
IBC: Pipits and Wagtails (Motacillidae) 


Kategorija:Cielavu dzimta