Koroneišena

Koroneišena (, ) ir sala Antarktikā, lielākā Dienvidorkneju salu arhipelāga sala. Izvietojusies arhipelāga ziemeļdaļā, Ljūtveita šaurums austrumos to atdala no Pauela salas, bet Normannas šaurums dienvidos — no Signijas salas. Sala kalnaina, tās centrālo daļu aizņem Brisbena kalni un salas un visa arhipelāga augstākā virsotne Nivejas kalns ( vjl). Krasta līnija stipri robota, piekrastē daudz sīku saliņu un klinšu. Lielāko salas daļu klāj ledāji.

Salu 1821. gada 6. decembrī atklāja britu roņu mednieks Džordžs Pouels un nodēvēja to par Koroneišenu par godu Lielbritānijas karaļa Džordža IV kronēšanai.SCAR Composite Gazetteer Neatkarīgi no Pouela salu 1822. gadā atklāja Džeimss Vedels un nodēvēja to par Pomonu vai Meinlendu par godu Orkneju salu galvenajai salai Skotijā. 1945. gada 19. februārī Mortona ragā salas rietumu galā operācijas Tabarin gaitā tika izveidota britu atbalsta stacija Bāze C (Sandefjordbeja), bet tā nekad netika apdzīvota. 

2003. gadā salas ziemeļu krastā tika izveidota speciāli aizsargājama teritorija (Nr. 114), kas galvenokārt tiek izmantota kā relatīvi neskarta atskaites vieta citu areālu salīdzinošai izpētei Antarktikā. 92 km² lielā platībā ir vairākas pingvīnu un divu vētrasputnu sugu ligzdošanas kolonijas.Management Plan for Antarctic Specially Protected Area No. 114: Measure 2, Annex. Antarctic Treaty Secretariat. 2003

 Atsauces 

 Ārējās saites 


Kategorija:Dienvidorkneju salas
Kategorija:Antarktīdas salas
Kategorija:Britu Antarktiskā teritorija
Kategorija:Argentīnas Antarktīda