Kārlis Kraukliņš

Kārlis Konstantīns Kraukliņš jeb Kārlis Krauklings (, 1792-1873) bija latviešu cilmesJānis Stradiņš. Kurzemes Literatūras un mākslas biedrība (1815–1939) – zinātņu akadēmijas aizsākums Latvijā  "...agrīnie latviešu cilmes inteliģenti D.H. Grindelis un K.K. Krauklings no Drēzdenes, ģeologs un arheologs K. Grēvinks (Krieviņš)..." muzejnieks, bibliotekārs, žurnālists. Izdevis vairākas grāmatas, kurās ievietoja arī latviešu tautasdziesmas.Kārlis Kraukliņš Krauklings  no bauskasbiblioteka.lv

 Dzīvesgājums 
Dzimis 1792. gada 17. (28.) augustā Bauskas tirgotāja un birģermeistara Kaspara Valentīna Kraukliņa un viņa sievas Annas Šarlotes, dzim. Šrēderes, ģimenē. Pirmo izglītību guva mājās pie privātskolotāja un lasīja daudz grāmatu, kuras viņa tēvs bija ieguvis, iegādājoties trīs privātās bibliotēkās.Kraukling (Krauklihn) Karl Constantin no Sächsische Biografie, hrsg. vom Institut für Sächsische Geschichte und Volkskunde Mācījās Jelgavas ģimnāzijā (1809-1813), studēja medicīnu un filozofiju Tērbatas (1814) un Berlīnes universitātēs (1815-1818). 

1815.-1822. gadam darbojies kā cenzors izdevumiem latviešu valodā Jelgavā. Publicējies Latviešu avīzēs ar pseidonīmu Kurzemes dēls. Pirms pārcelšanās uz Vāciju piedalījies Jelgavas ģimnāzijas bibliotēkas kolekcijas sakārtošanā, savukārt mantoto bibliotēku uzdāvinājis Kurzemes provinces muzejam. Dzīvodams Jelgavā, piedalījies J. F. Rekes un K. E Napjerska biobibliogrāfiskās vārdnīcas „Schriftsteller und Gelehrten Lexicon der Provinzen Livland, Esthland un Kurland’ (1827–1832) sastādīšanā.

1819. gadā Berlīnē apprecējās ar Karolīnu Vilhelmīni Pfeiferi.

No 1820. gada dzīvoja Saksijas karaļvalsts galvaspilsētā Drēzdenē, bija žurnālists, Drēzdenes Rīta Avīzes (Dresdner Morgenzeitung (1827-1828)) un Drēzdenes

Vakara Avīzes (Dresdner Abendzeitung) izdevējs. 1823. gadā izdotajā Georga Manceļa spediķu grāmatā publicēta viņa zīmētā Johana Frīdriha Štefenhāgena ģīmetne. 1828. gadā viņš viesojās pie Gētes Dornburgā, kurš viņu raksturoja kā interesantu, prātīgu cilvēku ar labām literatūras zināšanām.

1833. gadā iecelts par Drēzdenes karaliskās publiskās bibliotēkas otro sekretāru, no 1834.-1839. gadam bijis pirmais sekretārs. Pēc tam kļuvis par  Drēzdenes Karaliskā vēstures muzeja  direktoru un bibliotekāru (1839-1868).  Ietekmēja Drēzdenes kultūras dzīvi, uzturēja sakarus ar Ludvigu Tīku, Šadovu (Schadow) un citiem literātiem.  1868. gadā pensionējās sliktās redzes dēļ.

Miris 1873. gada 12. aprīlī Drēzdenē, apglabāts Sv. Trīsvienības kapsētā (Trinitatisfriedhof).

Savākto krājumu ar ievērojamu personu pēcnāves maskām dzīves laikā atdāvinājis Drēzdenes Karaliskajam vēstures muzejam, savukārt pēc viņa nāves iespaidīgā, Drēzdenes periodā sakrātā bibliotēka tika izpārdota Leipcigā. 1884. gadā Ķelnē pārdots ap 4000 vienību lielais valdnieku, valstsvīru, karavadoņu, dzejnieku un citu slavenību autogrāfu krājums. 

 Darbi 
 Karl Constantin Kraukling. Erinnerung an Karl Kaaz, nebst einem bisher ungedruckten Schreiben von Goethe an Kaaz. Dresden, 1847.

 Atsauces 

Kategorija:Latviešu žurnālisti
Kategorija:Bauskā dzimušie