Jūrascūciņu apakšdzimta

Jūrascūciņu apakšdzimta (Caviinae) ir jūrascūciņu dzimtas (Caviidae) apakšzimta, kas apvieno 16 mūsdienās dzīvojošas sugas 3 ģintīs un vairākas izmirušas ģintis. Šī ir lielākā jūrascūciņu dzimtas apakšdzimta un apvieno lielāko daļu jūrascūciņu sugu. Šajā apakšdzimtā nav ietvertas tikai kapibaras un maras. Vēl nesenā nākotnē pie jūrascūciņu grupas tika pieskaitītas arī moko (Kerodon) sugas, tomēr ģenētiskajos pētījumos noskaidrojās, ka tās ir tuvāk radniecīgas kapibarām un marām.Rowe, D. L. and R. L. Honeycutt. 2002. Phylogenetic relationships, ecological correlates, and molecular evolution within the Cavioidea (Mammalia, Rodentia). Molecular Biology and Evolution, 19:263-277. 

Jaunākajās sistemātikās moko ģints tiek klasificēta kapibaru apakšdzimtā (Hydrochoerinae) kopā ar kapibarām.Mammal Species of the World: HydrochoerinaeMammal Species of the World: Caviinae DNS pētījumi liecina, ka jūrascūciņas (Cavia) un kalnu jūrascūciņas (Microcavia) ir savstarpēji tuvāk radniecīgas, salīdzinot ar trešo apakšdzimtas ģinti — dzeltenzobu jūrascūciņām (Galea).

 Sistemātika 
Jūrascūciņu apakšdzimta (Caviinae)
ģints: Dzeltenzobu jūrascūciņas (Galea)
Brazīlijas dzeltenzobu jūrascūciņa (Galea flavidens)
Dzeltenzobu jūrascūciņa (Galea musteloides)
Minsteres dzeltenzobu jūrascūciņa (Galea monasteriensis)
Spiksa dzeltenzobu jūrascūciņa (Galea spixii)
ģints: Jūrascūciņas (Cavia)









ģints: Kalnu jūrascūciņas (Microcavia)
Andu kalnu jūrascūciņa (Microcavia niata)
Argentīnas kalnu jūrascūciņa (Microcavia shiptoni)
Dienvidu kalnu jūrascūciņa (Microcavia australis)
ģints: †Allocavia
ģints: †Caviops
ģints: †Dolicavia
ģints: †Macrocavia
ģints: †Neocavia
ģints: †Neoprocavia
ģints: †Palaeocavia
ģints: †Pascualia

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Jūrascūciņu dzimta