XXIII Vispārējie latviešu Dziesmu un XIII Deju svētki

XXIII Vispārējie latviešu Dziesmu un XIII Deju svētki notika no 2003. gada 27. jūnija līdz 6. jūlijam. Tie bija pirmie Dziesmu un Deju svētki, kas notika UNESCO atzinuma priekšvakarā — 2003. gada 7. novembrī Baltijas dziesmu un deju svētku tradīcija tika pasludināta par cilvēces mutvārdu un nemateriālā kultūras mantojuma meistardarbu.

Kopkora koncerti notika Rīgas Mežaparka Lielajā estrādē, bet „Daugavas" stadionā un Sporta manēžā notika Deju svētki. Pirmo reizi Dziesmu svētku vēsturē kopā ar Latvijas popmūziķiem dziedāja 43 Latvijas jauniešu kori Normunda Šnē vadībā īpašā koncertā Skonto stadionā.

 Vēsturiskais konteksts 
XXIII Dziesmu svētki notika īpaši nozīmīgā laika posmā Latvijas vēsturē – mazāk nekā gadu pirms valsts iestāšanās Eiropas Savienībā (2004. gada 1. maijā) un NATO (2004. gada 29. martā). Svētki kļuva par svarīgu kultūras diplomātijas instrumentu, demonstrējot Latvijas dziļo kultūras mantojumu un demokrātiskās vērtības starptautiskajai sabiedrībai.

 Dalībnieki 
Kopkorī bija 12 380 dziedātāji no 319 koriem, bet deju svētku koncertos piedalījās 13 400 dejotāji. Kopējais dalībnieku skaits pārsniedza 30 000, kas bija viens no lielākajiem rādītājiem Dziesmu svētku vēsturē.

Svētkos piedalījās:
 Apvienotais pūtēju orķestris (1800 dalībnieku)
 Apvienotais simfoniskais orķestris
 Folkloras kopas (786 dalībnieki)
 Tautas mūzikas ansambļi (254 dalībnieki)
 Vokālās un instrumentālās grupas
 Viesu kolektīvi no latviešu diasporas

 Mākslinieciskā vadība 
Virsdiriģenti: Aira Birziņa, Ivars Cinkuss, Agita Ikauniece, Sigvards Kļava, Guntars Ķirsis, Anda Lipska, Jēkabs Ozoliņš, Gunta Paškovska, Arvīds Platpers, Edgars Račevskis, Romāns Vanags, Jānis Zirnis, Aira Birziņa.

Goda virsdiriģenti: Terezija Broka, Ausma Derkēvica, Jānis Dūmiņš, Gido Kokars, Imants Kokars, Pauls Kvelde, Roberts Zuika.

Deju virsvadītāji: Ilmārs Dreļs, Jānis Ērglis, Arta Melnalksne, Jānis Purviņš, Gunta Skuja. 

Goda virsvadītāji: Marga Apsīte, Aija Baumane, Ojārs Grasis, Imants Magone, Zigurds Miezītis, Vilis Ozols, Ingrīda Saulīte, Uldis Šteins, Osvalds Štrauss, Uldis Žagata.

Galvenais mākslinieciskais vadītājs: Romāns Vanags, kurš vēlāk kļuva par Latvijas Nacionālās UNESCO komisijas priekšsēdētāju Dziesmu un Deju svētku jautājumos.

 Norise 

 Galvenie koncerti 
Kopkoris uzstājās divos galvenajos koncertos Mežaparka Lielajā estrādē:
 „Teiksma par latvieti" (4. jūlijā) – inovatīvs multimediāls koncerts Uģa Brikmaņa režijā ar 4917 dalībniekiem
 „Sirdsbalsība" (6. jūlijā) – tradicionālais noslēguma koncerts

 „Teiksma par latvieti" 
Koncerts „Teiksma par latvieti" iezīmēja jaunu laikmetu Dziesmu svētku vēsturē ar savu multimediālo konceptu. Režisors Uģis Brikmanis strukturēja koncertu ap septiņiem mītiskajiem dzīves posmiem: dzimšana, daba, mīlestība, laulība, karš, nāve un atdzimšana. Jura Podnieka studija veidoja video sižetus, kas tika demonstrēti uz lieliem ekrāniem uzveduma laikā.

Koncertā piedalījās operas dziedātāja Inese Galante kopā ar citiem solistiem no Latvijas Radio kora, kā arī Uģis Prauliņš.

 Jauniešu koru koncerts 
Revolucionārs notikums Dziesmu svētku vēsturē bija Jauniešu koru koncerts 2003. gada 3. jūlijā pulksten 22:00 Skonto stadionā. Šis pasākums iezīmēja jaunu tradīciju Dziesmu svētku vēsturē, jo pirmo reizi tika atzīta latviešu populārā un rokmūzika par latviešu tautas kultūras un dziesmu fonda sastāvdaļu.

 Organizācijas komanda 
 Mākslinieciskais vadītājs: Juris Vaivods — komponists un Dailes teātra muzikālais vadītājs, šīs idejas autors
 Režisors: Valdis Liepiņš
 Scenogrāfs: Aigars Bikše
 Projekta vadītāja: Lija Pumpura
 Koru koordinators: Ints Teterovskis
 Diriģents: Normunds Šnē
 Koncerta pieteicējs: Lauris Reiniks

 Dalībnieki un izpildītāji 
Koncertā piedalījās:
 43 Latvijas jauniešu kori (1800 dalībnieku)
 Latvijas Mūzikas akadēmijas studentu simfoniskais orķestris
 Grupa Time After Time ar komponistu Kārli Lāci

Solisti un populārās mūzikas izpildītāji:

Zigfrīds Muktupāvels, Ance Krauze, Marts Kristians Kalniņš, Ieva Akurātere, Mārtiņš Freimanis, Jānis Grodums, Ainars Virga, Marija Naumova, Normunds Rutulis, Kristīne Zadovska, Raimonds Pauls, Prāta Vētra, Eolika, Liepājas brāļi, Lauris Reiniks, Linda Leen, Niks Matvejevs, Alex, Ozols u.c.

 Repertuārs 
Koncerta programmā tika izpildītas populāru latviešu komponistu dziesmas, pielāgotas koru izpildījumam ar populārās mūzikas solistiem:
 „Sena kalpu dziesma" (Z. Liepiņš/K. Dimiters)
 „Sitiet bungas" (I. Kalniņš/V. Kalniņš)
 „Pūt vējiņi" (J. Lūsēns/G. Račs)
 „Zaļā dziesma" (J. Kulakovs/M. Melgalvs)
 „Vēl ir laiks" (Z. Liepiņš/K. Dimiters)
 „Ozolam" (A. Virga/G. Račs)
 „Mātes karogs" (Z. Liepiņš/M. Zālīte)
 „Dzimtā valoda" (A. Virga/G. Račs)

Koncerts tika pilnībā ierakstīts un izdots kā mūzikas albums ar 21 dziesmu.

 Deju uzvedumi 
Deju kolektīvi Deju svētku lieluzvedumā izdejoja četras stihijas – Zemi, Ūdeni, Gaisu un Uguni. Šī tematiskā koncepcija nodrošināja māksliniecisko vienību dažādo tradicionālo latviešu tautas deju klāstam, vienlaikus ļaujot radošai interpretācijai un mūsdienu horeogrāfiskiem risinājumiem.

 Citi pasākumi 
Svētku programmā ietilpa arī:
 Garīgās mūzikas koncerts Rīgas Domā
 Vokāli simfoniskās mūzikas koncerts Doma laukumā ar Jura Karlsona un Māras Zālītes kantātes „Skani, dziesma!" pirmatskaņojumu
 Simfoniskās mūzikas koncerts Nacionālajā operā
 Kokļu mūzikas koncerti

 Koncepcija 
Svētku ideoloģiskā koncepcija balstījās uz dziļo saikni ar Latvijas dabu un tradīcijām. Kā norādīts svētku materiālos: "Ko domā sirdsbalsīgi ļaudis, dziedot "Par zemi šo mums galva jānoliek"? Ne par partiju ķīviņiem, ne par vadoņu vienprātību. Par miglu, rasu, kur pazuda kumeliņis, par pili, kas augšām celsies, par puišiem, meitām, kas apdziedāsies, par saulīti, kas vakarā noripos, rītu- celsies, par brālīti, kurš aizies karā un nepārnāks, par māsiņu - karodziņa rakstītāju, par vanadziņu - vaska spārniņiem, par dravenieka līgaviņu, par zemīti - Dievzemīti."

 Kultūrvēsturiskā nozīme 
XXIII Dziesmu svētki iezīmēja jaunu laikmetu latviešu kultūrā, apvienojot tradicionālo kordziedāšanas mantojumu ar mūsdienu mūzikas elementiem. Jura Vaivoda organizētais Jauniešu koru koncerts ar popmūzikas elementiem pierādīja, ka Dziesmu svētku tradīcija spēj attīstīties un pielāgoties laikam, nezaudējot savu autentisko raksturu.

Svētki notika Latvijas ES un NATO integrācijas procesa kulminācijas periodā, kalpojot kā spēcīgs kultūrdiplomātijas instruments un apliecinot Latvijas kultūras bagātību un demokrātiskās vērtības. Tas, ka četrus mēnešus pēc svētkiem UNESCO atzina Baltijai dziesmu un deju svētku tradīciju par cilvēces mantojumu, apliecināja šo svētku starptautisko nozīmi.

 Mantojums 
XXIII Dziesmu svētki ieviesa jaunas tradīcijas:
 Populārās mūzikas integrāciju klasiskajā koru dziedāšanā
 Multimediālu tehnoloģiju izmantošanu tradicionālajos koncertos
 Paplašinātu starptautisko atzinību

Šie svētki kļuva par paraugu turpmākajiem Dziesmu un Deju svētkiem, demonstrējot, kā var sabalansēt tradīciju saglabāšanu ar mūsdienīgiem mākslinieciskajiem risinājumiem.

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Oficialā Dziesmu un Deju svētku vietne
 Jauniešu koru koncerta ieraksts
 UNESCO atzinums par Baltijai dziesmu un deju svētkiem

Kategorija:2003. gads
Kategorija:Vispārējie latviešu Dziesmu un Deju svētki
Kategorija:UNESCO Cilvēces mutvārdu un nemateriālā kultūras mantojums