Valērijs Brjusovs

Valērijs Brjusovs (, dzimis , miris ) bija krievu dzejnieks, rakstnieks un literatūrzinātnieks, simbolisma virziena veidotājs krievu literatūrā. 

 Dzīvesgājums 
Dzimis 1873. gada 13. decembrī turīga Maskavas tirgotāja ģimenē. Studēja vēsturi Maskavas universitātē (1892-1899) un publicēja pirmos dzejoļus franču simbolisma stilā, kuros jūtama Bodlēra, Malarmē un Verlēna ietekme. 1903. gadā viņš izdeva Puškina vēstuļu zinātnisku izdevumu un vadīja laikrakstu "Svari" (Весы, 1904-1909). Tulkoja krieviski Vergīlija, Dantes, Gētes, Po darbus. 1909. gadā izdeva dzejas krājumu Все напевы (Visi dziedājumi). Tulkoja armēņu dzeju.

1914. gada janvārī Brjusovs atpūtās Maksimoviča sanatorijā Rūjienas ielā Jūrmalā, 26. janvārī Rīgas Latviešu biedrības telpās notika Brjusovam veltīts dzejas vakars ar banketu, kuru organizēja Kārlis Krūza. Ar runām uzstājās Atis Ķeniņš, Fricis Adamovičs un Viktors Eglītis.Рижское счастье Валерия Брюсова Ксения Загоровская, "Открытый город" (krieviski) Dzejoļu krājumā "Septiņas varavīksnes krāsas" (1914-1915) iedzīvināti arī Latvijas motīvi un tēli. 

Krievijas pilsoņu kara laikā pieslējās boļševikiem. 1921. gadā nodibināja Literatūras un mākslas augstskolu Maskavā.
Miris 1924. gada 9. oktobrī Maskavā.

 Darbi 
 Декаденты. (Конец столетия) (Dekadenti (Gadsimta beigas)). Drāma, 1893
 Juvenilia (Jauneklīgie), dzeja, 1894
 Chefs d’oeuvre (Šedevri), dzeja, 1895
 Me eum esse (Tas esmu es), dzeja, 1897
 Об искусстве (Par mākslu), 1899
 Tertia Vigilia (Trešā sardze), dzejas krājums, 1900
 Urbi et Orbi (Pilsētai un pasaulei), dzejas cikls 1903
 Στεφανος (Vainags), dzeja, 1906
 Земная ось (Zemes ass), stāstu un lugu krājums, 1907
 Огненный ангел (Ugunīgais eņģelis), vēsturisks romāns, 1908
 Испепеленный (Pārpelnotais), dzejas krājums, 1909
 Все напевы (Visi dziedājumi), 1909 
 Ф. И. Тютчев. Смысл его творчества (F. Tjučevs. Viņa daiļrades jēga), 1911  
 Далекие и близкие (Tālie un tuvie), 1911
 Зеркало теней (Ēnu spogulis), 1912
 Алтарь победы (Uzvaras altāris), vēsturisks romāns, 1913
 Семь цветов радуги (Septiņas varavīksnes krāsas), 1915
 Юпитер поверженный (Izmisumā iedzītais Jupiters), 1916
 Рея Сильвия, 1916
 Последние мечты (Pēdējie sapņi), 1920
 В такие дни (Tādās dienās), 1921
 Дали (Tāles), 1922
 Кругозор (Apvārsnis), 1922
 Миг (Brīdis), 1922
 Mea (Steidzies!), 1924

 Tulkojumi no latviešu valodas 

1916. gadā Petrogradā iespieda Brjusova un Gorkija apkopoto "Latviešu literatūras krājumu". Dzejas un prozas antoloģijā bija iekļauti gan tālaika latviešu literāti Rainis (dzeja, luga "Zelta zirgs"), Rūdolfs Blaumanis ("Nāves ēnā", "Salna pavasarī"), brāļi Kaudzītes ("Mērnieku laiku" fragmants), Aspazija, Jānis Poruks, Kārlis Skalbe, Plūdons, gan iepriekšējās paaudzes autori Auseklis, Juris Alunāns, Andrejs Pumpurs. 

1955. gada krieviski iespiestajos Raiņa kopotajos rakstos (Ян Райнис. Сочинения в 2 томах) iekļauti arī Brjusova tulkotie dzejoļi.

 Atsauces 

 Ārējās saites 



Kategorija:1873. gadā dzimušie
Kategorija:1924. gadā mirušie
Kategorija:Tulkotāji no latviešu valodas
Kategorija:Krievu rakstnieki
Kategorija:Krievu dzejnieki
Kategorija:Krievu atdzejotāji
Kategorija:Krievu valodā rakstošie
Kategorija:19. gadsimta rakstnieki
Kategorija:20. gadsimta rakstnieki
Kategorija:Simbolisma rakstnieki