Komandekonomika

Komandekonomika, plānveida ekonomika jeb plānveida saimniecība ir saimnieciskā iekārta, kurā galvenos lēmumus pieņem valsts un resursus sadala ar valsts budžeta palīdzību. Zeme un kapitāls ir sabiedriskais īpašums. Valsts plāno resursu piešķiršanu, ienākumu un resursu pārdali, sabiedrisko labumu un negatīvo ārējo efektu novēršanas nodrošināšanu. Vēsturiski šī saimnieciskā iekārta pastāvēja Padomju Savienībā, Vācijas Demokrātiskajā Republikā un citās valstīs. Mūsdienās tā ir sastopama Kubā, Ziemeļkorejā, Saūda Arābijā un citās valstīs.

 Padomju Savienībā 
Lai arī ārēji PSRS saimniecību raksturoja stingra valsts plānošana, ikdienā lietas bieži notika diezgan haotiski. Piemēram, dzīvokļu ēkas cēla ne tikai republikas pilsētu vadība, bet arī vissavienības ministrijas, republikas un savienības līmeņa uzņēmumi, kā arī minimāli kontrolētā Aizsardzības ministrija. Vidēji, pilsētu izpildkomitejas kontrolēja ap 40% no pilsētā veiktās celtniecības. Ļeņingradā tas sasniedza 87% un Kijivā 77%, bet tikai 14% Vorošilovgradā. Lielās rūpnīcas bieži veidoja no pilsētas autonomu infrastruktūru, ar savām ēkām, ūdensvadiem, apkuri un pat sabiedriskā transporta tīklu.The Politics of Economic Stagnation in the Soviet Union

No otras puses, centralizētā plānošana bieži ierobežoja vietējo uzņēmumu veiksmīgu darbību. Izejvielas no viena savienības galu nosūtīja uz rūpnīcu citā savienības galā un gala produktu atkal nosūtīja uz tālu reģionu, lai arī bieži vien izejvielas un potenciālais patērētājs atradās rūpnīcas tuvumā. Viss tas nevajadzīgi sadārdzināja ražošanu un vairoja zaudējumus. Lai panāktu jauna ūdensvada izbūvēšanu Voroņežā, vietējai partijas izpildkomitejai bija jāpanāk 12 ministriju piekrišana.

 Atsauces 

Kategorija:Saimnieciskās iekārtas
Kategorija:Padomju Savienība