Nobela miera prēmijas laureāti

Nobela miera prēmiju katru gadu piešķir Norvēģijas Nobela komiteja. Prēmija tiek piešķirta par nopelniem, kas veicinājuši valstu, tautu un citu organizāciju mieru un savstarpējo sadarbību, kā arī personām, kas kādas tautas vai valsts labā īstenojušas nozīmīgus miera pasākumus. Prēmiju pasniedz kopš 1901. gada (kā pirmie to saņēma Frederiks Pasī un Anrī Dināns), tā tiek pasniegta Norvēģijas galvaspilsētā Oslo 10. decembrī, kas ir arī Alfrēda Nobela nāves diena. Nobela prēmiju piešķir Norvēģijas Nobela komiteja, kuru veido 5 cilvēki, kas ir ievēlēti no Norvēģijas Parlamenta.

 Daži fakti 
 Nobela miera prēmija tiek uzskatīta par visstrīdīgāko no Nobela prēmijām. Vairāki cilvēki, kas saņēmuši šo apbalvojumu, ir kritizēti par apbalvojuma piešķiršanas lietderību tieši viņiem.
 Mohandāss Karamčands Gandijs Nobela miera prēmijai tika nominēts 5 reizes, taču tā arī nevienu reizi tā viņam netika pasniegta. Pēc Gandija slepkavības 1948. gadā Nobela komiteja gribēja piešķirt viņam šo prēmiju, taču tas nebija juridiski iespējams, jo Gandijam nebija ne mantinieku, ne arī viņš bija kādas organizācijas pārstāvis. Tāpēc komisija nolēma, ka šajā gadā miera prēmija netiks piešķirta, ar paskaidrojumu, ka "nav piemērota kandidāta starp dzīvajiem".
 Dāgs Hammaršelds 1961. gadā ir viens no četriem cilvēkiem, kas šo apbalvojumu saņēmuši pēc nāves. Pēc šī gadījuma Nobela komiteja mainīja statūtus, lai nākotnē mirušam cilvēkam šo apbalvojumu būtu gandrīz neiespējami saņemt.
 Le Diks Tho (Lê Đức Thọ) 1973. gadā atteicās no apbalvojuma, uzskatot, ka viņš nevar to pieņemt, par iemeslu minot situāciju Vjetnamā."
 Lainuss Polings ir vienīgais cilvēks, kas saņēmis 2 Nobela apbalvojumus abas reizes kā vienīgais laureāts. 1954. gadā viņš saņēma Nobela prēmiju ķīmijā un 1962. gadā Nobela miera prēmiju.
 Šo apbalvojumu saņēmušas 18 sievietes, kas ir vairāk nekā citās Nobela prēmijas kategorijās.
 Tikai 2 no laureātiem ir Nobela miera prēmiju saņēmuši vairākkārt. Starptautiskā Sarkanā Krusta komiteja Nobela miera prēmiju saņēmusi 3 reizes (1917., 1944. un 1963. gadā). UNHCR (Apvienoto Nāciju Augstā komisāra birojs bēgļu jautājumos) Nobela miera prēmiju saņēmis 2 reizes (1954. un 1981. gadā).
 Jaunākā laureāte, kas saņēmusi Nobela miera prēmiju, bija Malāla Jūsafzaja (2014), kas saņēma Nobela miera prēmiju 17 gadu vecumā.
 Vecākais laureāts, kas saņēmis Nobela miera prēmiju, bija Juzefs Rotblats (1995), kas saņēma Nobela miera prēmiju 87 gadu vecumā.
 Nobela miera prēmija nav pasniegta 19 reizes (tas noticis biežāk nekā ar citām Nobela prēmijām).
 Līdz 2023. gadam Nobela miera prēmija ir piešķirta 104 reizes. Tā pasniegta 141 laureātam (111 personām un 30 organizācijām).

 Laureāti 

 1901—1910 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1901 Anrī Dināns(1828—1910)  "Par viņa lomu, dibinot Starptautisko Sarkano Krustu". frameless|upright=0.3 Frederiks Pasī(1822—1912)  "Viens no galvenajiem Starpparlamentu savienības dibinātājiem, kā arī Pirmā Pasaules Miera kongresa galvenais organizators". frameless|upright=0.3 1902 Elī Dikomēns(1833—1906)  "Starptautiskā Miera biroja (Bureau international de la paix) pirmais direktors". frameless|upright=0.3 Šarls Albērs Gobā(1843—1914) "Pirmais Starpparlamentu savienības ģenerālsekretārs". frameless|upright=0.3 1903 Viljams Randals Krēmers(1828—1908)  "Starpparlamentu savienības pirmais tēvs". frameless|upright=0.3 1904 Starptautisko tiesību institūts  "Par tās centieniem neoficiālajām iestādēm formulēt starptautiskās tiesību zinātnes vispārējos principus". frameless|upright=0.3 1905 Berta fon Zutnere(1843—1914) 25px Austroungārija "Par miera veicināšanu un par pretkara romānu "Nost ar ieročiem!" (Die Waffen nieder!)". frameless|upright=0.3 1906 Teodors Rūzvelts(1858—1919)  "Par starpniecību Krievu—japāņu kara izbeigšanā". Viņš ir pirmais amerikānis, kurš saņēmis Nobela prēmiju. frameless|upright=0.3 1907 Ernesto Moneta(1833—1918)  "Itālijas miera kustības galvenais vadītājs". frameless|upright=0.3 Luijs Reno(1843—1918)  "Vadošais franču starptautiskais jurists un Hāgas Šķīrējtiesas Patstāvīgais loceklis". frameless|upright=0.3 1908 Klāss Pontuss Arnoldsons(1844—1916)  "Zviedrijas Miera un arbitrāžas biedrības (Svenska freds- och skiljedomsföreningen) dibinātājs". frameless|upright=0.3 Fredriks Bajers(1837—1922)  "Galvenais miera advokāts Skandināvijā, apvienojot ar darbu Starpparlamentu savienībā, un arī Starptautiskā miera biroja pirmais prezidents". frameless|upright=0.3 1909 Augusts Bērments(1829—1912)  "Hāgas konferences pārstāvjus un vadošā figūra Starpparlamentu savienībā" frameless|upright=0.3 Pols Anrī Benžamins d'Esturnels de Konstāns(1852—1924)  "Par Francijas—Vācija un Francijas—Lielbritānijas diplomātisko attiecību veicināšanu un karjeru Starptautiskajā šķīrējtiesā". frameless|upright=0.3 1910 Starptautiskais Miera birojs  "Par miera saiknes attīstību un veidošanu dažādās pasaules valstīs" frameless|upright=0.3

 1911—1920 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1911 Tobiass Asers(1838—1913)  "Šķīrējtiesas loceklis, kā arī Starptautisko privāttiesību konferenču iniciators". frameless|upright=0.3 Alfrēds Hermans Frieds(1864—1921) 25px Austroungārija "Vācijas Miera biedrības dibinātājs". frameless|upright=0.3 1912 Elihu Rūts(1845—1937)  "Par viņa lielo ieinteresētību Starptautiskajā šķīrējtiesā un viņa Pasaules tiesas plānu". frameless|upright=0.3 1913 Anrī Lafontēns(1854—1943)  "Par darbu Starptautiskā miera biroja vadītāja amatā". frameless|upright=0.3 1914 Apbalvojums netika pasniegts 1915 1916 1917 Starptautiskā Sarkanā Krusta komiteja  "Par organizācijas milzīgo ieguldījumu, cenšoties aizsargāt Pirmā pasaules kara karagūstekņus visās pusēs, tostarp veidojot kontaktus ar savām ģimenēm, kas bija šķirtas". frameless|upright=0.3 1918 Apbalvojums netika pasniegts 1919 Vudro Vilsons(1856—1924)  "Par viņa nozīmīgo lomu Tautu Savienības veidošanā un darbībā". frameless|upright=0.3 1920 Leons Buržuā(1851—1925)  "Par viņa ieguldījumu 1899. un 1907. Hāgas konferencēs un par viņa darbu pret Tautu Savienību, kļūstot par garīgo tēvu". frameless|upright=0.3

 1921—1930 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1921 Hjalmars Brantings(1860—1925)  "Par viņa darbu Tautas Savienības labā". frameless|upright=0.3 Kristiāns Lange(1869—1938)  "Par viņa darbu kā Norvēģijas Nobela komitejas pirmajam sekretāram un Starpparlamentu savienības ģenerālsekretāram". frameless|upright=0.3 1922 Fritjofs Nansens(1861—1930)  "Par viņa darbu, palīdzot Pirmā pasaules kara un ar to saistīto konfliktu bēgļiem". frameless|upright=0.3 1923 Apbalvojums netika pasniegts 1924 1925 Ostins Čemberlens(1863—1937)  "Par Lokarno līgumu izstrādi un ieviešanu". frameless|upright=0.3 Čārlzs Doss(1865—1951)  "Par darbu pie Dosa plānu par Vācijas reparācijām, kas tika uzskatīts par vienu no ekonomiskajiem pamatojumiem 1925. gada Lokarno līguma izveidei". frameless|upright=0.3 1926 Aristids Briāns(1862—1932)  "Par miera atjaunošanu Eiropā un sadarbības veicināšanu starp tautām, kā arī par Lokarno līgumu noslēgšanu un darbību tajā". frameless|upright=0.3 Gustavs Štrēzemanis(1878—1929)  frameless|upright=0.3 1927 Ferdinands Bisons(1841—1932)  "Par ieguldījumu Francijas un Vācijas tautu izlīguma veicināšanā".frameless|upright=0.3 Ludvigs Kvide(1858—1941)  frameless|upright=0.3 1928 Apbalvojums netika pasniegts 1929 Frenks Kellogs(1856—1937)  "Par viņa darbu Briāna-Keloga pakta izveidē". frameless|upright=0.3 1930 Nātans Sēderblums(1856—1937)  "Par viņa centieniem iesaistīt baznīcas darbību ne tikai ekumeniskā vienotībā, bet arī miera veicināšanā pasaulē". frameless|upright=0.3

 1931—1940 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1931 Džeina Adamsa(1860—1935)  "Par viņas sociālo reformu darbu un Starptautiskās sieviešu līgas par mieru un brīvību vadīšanu". frameless|upright=0.3 Nikolass Murrejs Batlers(1862—1947) "Par viņa darbu Briāna-Keloga pakta izveidē un par darbu Amerikāņu miera kustībā". frameless|upright=0.3 1932 Apbalvojums netika pasniegts 1933 Normans Endžels(1872—1967)  "Par rakstu "Lielās ilūzijas" un par Tautu Savienības atbalstīšanu; arī ietekmīgs publicists, pedagogs, veicinot miera attīstību pasaulē". frameless|upright=0.3 1934 Artūrs Hendersons(1863—1935)  "Par viņa darbu Tautu Savienībā, jo īpaši par viņa atbruņošanās centieniem".BBC News: Nobel Peace Prize medal stolen in Newcastle 3 April 2013, accessed 3 April 2013 frameless|upright=0.3 1935 Kārlis fon Oseckis(1889—1938)  "Par cīņu pret Vācijas apbruņošanos". frameless|upright=0.3 1936 Karloss Saavedra Lamass(1878—1959)  "Par viņa starpniecību starp Paragvaju un Bolīviju Čako kara laikā". frameless|upright=0.3 1937 Roberts Sesils(1864—1958)  "Par viņa darba Tautu Savienībā". frameless|upright=0.3 1938 Nansena Starptautiskais bēgļu birojs  Tautu Savienība "Par darbu, palīdzot bēgļiem". frameless|upright=0.3 1939 Apbalvojums netika pasniegts 1940

 1941—1950 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1941 Apbalvojums netika pasniegts 1942 1943 1944 Starptautiskā Sarkanā Krusta komiteja  "Par lielo darbu, ko tā veikusi cilvēces vārdā Otrā pasaules kara laikā". frameless|upright=0.3 1945 Kordels Halls(1871—1955)  "Par viņa cīņu pret izolacionismu ASV, viņa centieniem izveidot miera bloku starp valstīm un par viņa darbību ANO". frameless|upright=0.3 1946 Emīlija Grīna Bolča(1867—1961)  "Agrāk vēstures un socioloģijas profesore, Starptautiskā Goda prezidente Starptautiskajā sieviešu līgā par mieru un brīvību". frameless|upright=0.3 Džons Mots(1865—1955) "Starptautiskās Misionāru padomes priekšsēdētājs un Pasaules alianses par Jauno kristiešu vīriešu asociācijas prezidents". frameless|upright=0.3 1947 Draugu biedrības padome  "Par labestību pret citiem un vēlmi viņiem palīdzēt". frameless|upright=0.3 Amerikāņu draugu biedrības komiteja  1948 Apbalvojums netika pasniegts, jo "nebija piemērota dzīva kandidāta."(Izrādot cieņu nesen nogalinātajam Mohandāsam Karamčandam Gandijam (Mahatmam Gandijam)). 1949 Džons Boids Ors(1880—1971)  "Ārsts, Pasaules Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas organizators un direktors, kā arī Nacionālas Miera Padomes un Pasaules miera organizācijas savienības prezidents".frameless|upright=0.3 1950 Ralfs Bunčs(1903—1971)  "Harvārdas Universitātes profesors; starpnieks 1948. gadā Palestīnā". frameless|upright=0.3

 1951—1960 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1951 Leons Žou(1879—1954)  "Starptautiskās Brīvo arodbiedrību konfederācijas viceprezidents, Pasaules Brīvo arodbiedrību federācijas viceprezidents, ILO Padomes loceklis". frameless|upright=0.3 1952 Alberts Šveicers(1875—1965)  "Misionārs—ķirurgs, Gabonas pilsētas Lamberēnas dibinātājs". frameless|upright=0.3 1953 Džordžs Māršals(1880—1959)  "Amerikas Sarkanā Krusta ģenerāldirektors, valsts aizsardzības ministrs, ANO delegāts un Māršala plāna autors". frameless|upright=0.3 1954 UNHCR (Apvienoto Nāciju Augstā komisāra birojs bēgļu jautājumos) ANO "Starptautiskā palīdzības organizācija dibināta 1950. gadā un atrodas ANO paspārnē".frameless|upright=0.3 1955 Apbalvojums netika pasniegts 1956 1957 Lesters Pīrsons(1897—1972)  "Par ieguldījumu, organizējot ANO iesaistīšanos Suecas krīzes noregulēšanā". frameless|upright=0.3 1958 Dominiks Pīrs(1910—1969)  "Dominikāņu ordeņa tēvs, bēgļu glābšanas organizācijas "L'Europe du Coeur au Service du Monde" līderis".frameless|upright=0.3 1959 Filips Noels-Beikers(1889—1982)  "Parlamenta loceklis, mūža kaislība bija starptautiskais miers un sadarbība".frameless|upright=0.3 1960 Alberts Lutuli(1898—1967)  Āfrikas Nacionālā kongresa prezidents, kā arī bija pašā priekšgalā cīņā pret aparteīdu DĀR. frameless|upright=0.3

 1961—1970 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1961 Dāgs Hammaršelds(1905—1961)  "ANO ģenerālsekretārs, apbalvojums piešķirts, lai stiprinātu organizāciju". frameless|upright=0.3 1962 Lainuss Polings(1901—1994)  Par viņa cīņu pret kodolieroču testēšanu". frameless|upright=0.3 1963 Starptautiskā Sarkanā Krusta komiteja "Par darbu cilvēktiesību aizsardzībā šajā SSKK 100 gadu pastāvēšanas laikā". frameless|upright=0.3 Sarkanā pusmēness biedrība frameless|upright=0.3 1964 Mārtins Luters Kings(1929—1968)  Afroamerikāņu cilvēktiesību kustības aktīvists, "pirmais cilvēks, kas Rietumu pasaulē pierādīja, ka cīņa var būt arī bez vardarbības". frameless|upright=0.3 1965 UNICEF (Apvienoto Nāciju Starptautiskais Bērnu fonds) ANO "Starptautiskā palīdzības organizācija".frameless|upright=0.3 1966Apbalvojums netika pasniegts 1967 1968 Renē Kasīns(1887—1976)  "Eiropas Cilvēktiesību tiesas prezidents". frameless|upright=0.3 1969 Starptautiskā Darba organizācija ANO frameless|upright=0.3 1970 Normans Borlougs(1914—2009)  "Starptautiskais kukurūzas un kviešu uzlabošanas centrs, tiek uzskatīts par "zaļā revolūcijas" tēvu un šī programmas ieviesējs Āzijā un Latīņamerikā. frameless|upright=0.3

 1971—1980 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1971 Villijs Brants(1913—1992)  Vācijas Federatīvās Republikas kanclers un Ostpolitik — attiecību normalizēšana ar VDR, Poliju un PSRS. frameless|upright=0.3 1972Apbalvojums netika pasniegts 1973 Henrijs Kisindžers
(1923—2023)  "Par 1973. gada Parīzes nolīguma izveidošanu, kuras mērķis bija panākt pamieru Vjetnamas karā un amerikāņu spēku atsaukšanu no Vjetnamas". Taču Le Diks Tho no šī apbalvojuma atteicās. frameless|upright=0.3 Le Diks Tho
(1911—1990) 20px Ziemeļvjetnama frameless|upright=0.3 1974 Šons Makbraids
(1904—1988)  "Starptautiskā miera biroja prezidents, Namībijas komisijas priekšsēdētājs, par viņa spēcīgo interesi par cilvēktiesībām". frameless|upright=0.3 Eisaku Sato
(1901—1975)  "Japānas premjerministrs, par viņa atteikšanos no kodolieročiem Japānā un centieniem samierināt reģionu". frameless|upright=0.3 1975 Andrejs Saharovs
(1921—1989)  "Par viņa cīņu par cilvēktiesībām, par atbruņošanos un sadarbības veicināšanu starp tautām". frameless|upright=0.3 1976 Betija Viljamsa
(1943–2020) /"Ziemeļīrijas miera kustības dibinātājas". frameless|upright=0.3 Meirīda Korigena
(dz. 1944) frameless|upright=0.3 1977 Amnesty International  "Par ieslodzīto cilvēktiesību aizsardzību". frameless|upright=0.3 1978 Anvars Sādāts
(1918—1981)  "par Ēģiptes un Izraēlas mieru sarunu veidošanu". frameless|upright=0.3 Menahems Begins
(1913—1992)  frameless|upright=0.3 1979 Māte Terēze
(1910—1997)  ""Misionāri par labdarību" dibinātāja". frameless|upright=0.3 1980 Adolfo Peress Eskivels
(dz. 1931)  "Cilvēktiesību līderis, dibinājis nevardarbīgu cilvēktiesību organizāciju, lai cīnītos ar militāro huntu, kas valdīja viņa valstī (Argentīnā). frameless|upright=0.3

 1981—1990 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1981 UNHCR (Apvienoto Nāciju Augstā komisāra birojs bēgļu jautājumos) ANO "Starptautiskā palīdzības organizācija".frameless|upright=0.3 1982 Alva Mīrdāla(1902—1986)  "Par viņu lielisko darbu sarunās ar ANO, kur viņiem abiem bija izšķiroša nozīme, iegūstot atzinību par starptautiskās atbruņošanās centieniem". frameless|upright=0.3 Alfonso Garsija Robless(1911—1991)  frameless|upright=0.3 1983 Lehs Valensa(dz. 1943)  "Solidaritātes dibinātājs, cilvēktiesību atbalstītājs un cīnītājs". frameless|upright=0.3 1984 Dezmonds Tutu(1931–2021)  Johannesburgas bīskaps un Dienvidāfrikas baznīcu padomes priekšsēdētājs. frameless|upright=0.3 1985 Starptautiskā ārstu organizācija atomkara novēršanai  "Par autoritatīvo informāciju, kas radīja izpratni par atomieroču sekām un katastrofu. Komiteja uzskata, ka tā veicina sabiedrības spiedienu pret atomieroču izplatīšanu un pielietošanu. Uzsvēra, ka lielāka uzmanība jāpievērš veselībai un humānās palīdzības jautājumiem".frameless|upright=0.3 1986 Eli Vīzels(1928—2016)  "Holokausta komisijas priekšsēdētājs". frameless|upright=0.3 1987 Oskars Arjass(dz. 1940)  Kostarika "Par viņa darbu miera veicināšanā Centrālamerikā, kas izraisīja vienošanās parakstīšanu 1987. gada 7. augustā Gvatemalā". frameless|upright=0.3 1988 ANO Miera glābšanas karaspēks ANO "Par centieniem, kas ir devuši nozīmīgu ieguldījumu ANO". frameless|upright=0.3 1989 Tenzins Gjaco (14. Dalailama)(dz. 1935) 20px Tibeta "Cīņa pat Tibetas atbrīvošanu, kurā viņš konsekventi ir bijis pret vardarbību. Viņš atbalstīja miermīlīgus risinājumus, pamatojoties uz iecietību un savstarpējo cieņu, lai saglabātu savas tautas vēsturisko un kultūras mantojumu".frameless|upright=0.3 1990 Mihails Gorbačovs(1931—2022)  "PSKP CK ģenerālsekretārs un PSRS prezidents, par viņa vadošo lomu miera procesu veicināšanā, kas mūsdienās ir nozīmīga daļa no starptautiskas sabiedrības".frameless|upright=0.3

 1991—2000 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1991 Auna Sana Su Či(dz. 1945)  Mjanma "Par viņas nevardarbīgu cīņu par demokrātiju un cilvēktiesībām". frameless|upright=0.3 1992 Rigoverta Menču(dz. 1959)  Gvatemala "Par viņas darbu sociālajā taisnīgumā un etno-kultūras izlīgumā, kas balstās uz pamatiedzīvotāju tiesībām". frameless|upright=0.3 1993 Nelsons Mandela(1918—2013)  "Par darbu aparteīda režīma izbeigšanā un pamatu ielikšanai jaunai demokrātiskai DĀR". frameless|upright=0.3 Frederiks Vilems de Klerks(1936—2021) frameless|upright=0.3 1994 Jāsirs Arafāts(1929—2004)  Palestīna"Goda politiskais akts, kas prasīja lielu drosmi no abām pusēm un pavēra jaunu iespēju virzīties uz brālību Tuvajos Austrumos". frameless|upright=0.3 Ichaks Rabins(1922—1995)  frameless|upright=0.3 Šimons Peress(1923—2016) frameless|upright=0.3 1995 Juzefs Rotblats(1908—2005)  "Par centieniem samazināt kodolieroču ietekmi starptautiskajā politikā un ilgtermiņā izskaustu šādus ieročus". frameless|upright=0.3 Paguošas konference  frameless|upright=0.3 1996 Karlušs Belu(dz. 1948)  Austrumtimora "Par darbu taisnīga un mierīga konfliktu risinājuma panākšanā Austrumtimorā". frameless|upright=0.3 Žozē Ramušs-Orta(dz. 1949) frameless|upright=0.3 1997 Starptautiskā kustība kājnieku mīnu aizliegšanai  "Par darbu pretkājnieku mīnu aizliegšanā".frameless|upright=0.3 Džodija Viljamsa(dz. 1950)  frameless|upright=0.3 1998 Džons Hjūms(1937—2020)  "Par centieniem rast miermīlīgu risinājumu Ziemeļīrijas konfliktā". frameless|upright=0.3 Dāvids Trimbls(1944–2022)  frameless|upright=0.3 1999 Ārsti bez robežām  "Atzīstot organizācijas celmlaužu humāno darbu vairākos kontinentos". frameless|upright=0.3 2000 Kims Tedžuns(1925—2009)  Dienvidkoreja "Par darbu demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanā Austrumāzijā un miera veicināšanu, īpaši ar Ziemeļkoreju". frameless|upright=0.3

 2001—2010 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 2001 ANO ANO "Par darbu labāk organizētas un mierīgākas pasaules labā". frameless|upright=0.3 Kofi Annans(1938–2018)  Gana frameless|upright=0.3|Kofi Annan, Photo: Harry Wad 2002 Džimijs Kārters(1924–2024)  "Par viņa nenogurstošajām pūlēm šajā desmitgadē, lai rastu miermīlīgus risinājumus starptautiskajos konfliktus, veicinot demokrātiju un cilvēktiesības, kā arī lai veicinātu ekonomisko un sociālo attīstību". frameless|upright=0.3 2003 Širina Ebādi(dz. 1947)  "Par viņas centieniem demokrātijā un cilvēktiesību jomā. Viņas darbība ir īpaši vērsta uz cīņu par sieviešu un bērnu tiesībām". frameless|upright=0.3 2004 Vangari Maatai(1940—2011)  "Par viņas ieguldījumu demokrātijas un miera ilgtspējīgā attīstībā". frameless|upright=0.3 2005 Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra ANO "Par centieniem novērst to, ka kodolieroči tiek izmantoti militārajiem mērķiem, un nodrošināt to, ka kodolenerģiju izmanto tikai miermīlīgiem mērķiem". frameless|upright=0.3 Mohameds El Barādeī(dz. 1942)  frameless|upright=0.3 2006 Muhammads Junuss(dz. 1940)  "Par ekonomisko un sociālo iespēju attīstīšanu nabadzīgajiem, it īpaši sievietēm, ar savu darbu mikrokredītu jomā". frameless|upright=0.3 Grameen Bank frameless|upright=0.3 2007 Klimata pārmaiņu starpvaldību padome ANO"Par centieniem izplatīt un vairot zināšanas par klimata pārmaiņām, ko izraisa cilvēka darbība, kā arī pamatu likšanu pasākumiem, kas vajadzīgi, lai novērstu šādas izmaiņas". frameless|upright=0.3 Els Gors(dz. 1948)  frameless|upright=0.3 2008 Marti Ahtisāri(1937—2023)  "Par centieniem risināt starptautiskus konfliktus vairāk nekā trīs desmitgades". frameless|upright=0.3 2009 Baraks Obama(dz. 1961)  "Par viņa centieniem stiprināt starptautisko diplomātiju un sadarbību starp tautām". frameless|upright=0.3 2010 Liu Sjaobo(1955–2017)  Ķīna "Par ilgu un nevardarbīgu cīņu par cilvēktiesībām Ķīnā". frameless|upright=0.3

 2011—2020 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 2011 Elēna Džonsone Sirlīfa(dz. 1938)  Libērija "Par nevardarbīgo cīņu par sieviešu drošību un par sieviešu tiesībām pilnā mērā piedalīties miera veidošanas darbā". frameless|upright=0.3 Leimaha Gbovī(dz. 1972) frameless|upright=0.3 Tevekula Kermāna(dz. 1979)  frameless|upright=0.3 2012 Eiropas Savienība Eiropa "Par 60 gadu ilgu darbību, kas veicina miera un saskaņas attīstību, demokrātijas un cilvēktiesību ievērošanu Eiropā". frameless|upright=0.3 2013 Ķīmisko ieroču aizlieguma organizācija Starptautiska "Par plašajiem centieniem mazināt ķīmisko ieroču izmantošanu". frameless|upright=0.3 2014 Malāla Jūsafzaja(dz. 1997)  "Par cīņu pret bērnu un jauniešu apspiešanu un par bērnu tiesībām uz izglītību". frameless|upright=0.3 Kailašs Satjarti(dz. 1954)  frameless|upright=0.3 2015 Tunisijas Nacionālā dialoga kvartets  "Par tā izšķirošo ieguldījumu plurālistiskas demokrātijas veidošanā pēc 2011. gada revolūcijas" frameless|upright=0.3 2016 Huans Manuels Santoss(dz. 1951)  "Par apņēmīgajiem centieniem izbeigt vairāk nekā 50 gadus ilgstošo pilsoņkaru valstī" frameless|upright=0.3 2017 Starptautiskā kodolieroču likvidēšanas kampaņa  "Par tās darbu, pievēršot uzmanību kodolieroču pielietošanas katastrofālajām humānajām sekām, un centieniem panākt šādu ieroču aizliegšanu ar līgumu"frameless|upright=0.3 2018Deniss Mukvege(dz. 1955) "Par viņu centieniem izbeigt seksuālās vardarbības izmantošanu kā kara un bruņota konflikta ieroci"frameless|upright=0.3Nadija Murada(dz. 1993)frameless|upright=0.32019Abijs Ahmeds(dz. 1976)"Par par viņa centieniem panākt mieru un starptautisko sadarbību un jo īpaši par viņa izlēmīgo iniciatīvu atrisināt robežkonfliktu ar kaimiņvalsti Eritreju"frameless|upright=0.32020Pasaules Pārtikas programma(dibināta 1961)ANO"par centieniem apkarot badu, par ieguldījumu miera apstākļu uzlabošanā konfliktu skartajās teritorijās un par virzošo spēku, lai novērstu bada kā kara un konflikta ieroci izmantošanu"frameless|upright=0.3

 2021—pašlaik 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 2021Dmitrijs Muratovs(dz. 1961) "Par viņu centieniem aizsargāt vārda brīvību, kas ir demokrātijas un ilgstoša miera priekšnosacījums"frameless|upright=0.3Marija Resa(dz. 1963)frameless|upright=0.3 2022Aless Beļackis(dz. 1962) "Nobela Miera prēmijas laureāti pārstāv pilsonisko sabiedrību savās zemēs. Viņi daudzus gadus aizstāvējuši tiesības kritizēt varu un sargāt pilsoņu pamattiesības. Viņi pielikuši lielas pūles, lai dokumentētu kara noziegumus, cilvēktiesību pārkāpumus un varas ļaunprātīgu izmantošanu. Visi kopā viņi apliecina pilsoniskās sabiedrības nozīmi miera un demokrātijas sargāšanā"frameless|upright=0.3Krievijas cilvēktiesību organizācija "Memoriāls"(dibināta 1989) frameless|upright=0.3Ukrainas cilvēktiesību organizācija "Pilsonisko brīvību centrs"(dibināta 2007)frameless|upright=0.3 2023Nargisa Mohammadi(dz. 1972) "Par viņas cīņu pret sieviešu apspiešanu Irānā un cīņu par cilvēktiesībām un brīvību visiem."frameless|upright=0.3 2024Atombombardēšanu pārdzīvojušo japāņu organizācija Nihon Hidankyo(dibināta 1956) "Par organizācijas centieniem panākt no kodolieročiem brīvu pasauli" frameless|upright=0.3 2025Marija Korina Mačado(dz. 1967) "Par viņas nenogurstošo darbu, aizstāvot Venecuēlas tautas demokrātiskās tiesības, un viņas cīņu par taisnīgu un mierīgu pāreju no diktatūras uz demokrātiju."Nobela Miera prēmija piešķirta Venecuēlas opozīcijas līderei Mačado lsm.lv 2025. gada 10. oktobrīframeless|upright=0.3

 Atsauces