Gekonveidīgie

Gekonveidīgie (Gekkota) ir viena no zvīņrāpuļu kārtas (Squamata) infrakārtām, kas apvieno visus gekonus un zvīņkāju dzimtu (Pygopodidae). Saskaņā ar jaunāko klasifikāciju tā kopumā apvieno 7 dzimtas.Han, D., K. Zhou, & A. M. Bauer. 2004. Phylogenetic relationships among gekkotan lizards inferred from c-mos nuclear DNA sequences and a new classification of the Gekkota. Biological Journal of the Linnean Society 83: 353– 368.Gamble, T., A. M. Bauer, E. Greenbaum, & T.R. Jackman. 2008. Out of the blue: A novel, trans-Atlantic clade of geckos (Gekkota, Squamata). Zoologica Scripta 37: 355-366.

 Kopīgās īpašības 
Gekonveidīgie iedalās divās atšķirīgās grupās — gekonos un zvīņrāpuļos, lai gan pēdējie ir cēlušies no gekoniem un evolūcijas ceļā zaudējuši dažas morfoloģiskās iezīmes. Gekoni ir krāsainas, maza vai vidēja auguma ķirzakas. Šīs grupas lielākais pārstāvis ir toki (Gekko gecko), kas ir aptuveni 25—36 cm garš. Mazākais ir mazais gekons (Sphaerodactylus ariasae), kurš ir 30 mm garš, bet vairums sugu pārstāvji nav lielāki par 15 cm. Gekoniem ir raksturīga samērā gara aste, kas ir apmēram tikpat gara kā pārējais ķermenis no purna līdz astes pamatnei. Mēle ir viegli šķelta vai vispār nav šķelta. Gekoniem var būt divu veidu plakstiņi — kustīgi vai nekustīgi. Otro grupu var iedalīt vēl divās grupās — uz pēdām ir lamellu šķērsvirziena joslas, kuras sedz miljoniem sīki matiņi, vai šādu joslu nav. Pirmā grupa mājo kokos, bet otrā — uz zemes.

Kopumā tie ir tipiski mednieki, no kuriem lielākā daļa ir aktīvi nakts laikā. Naktīs aktīvajiem gekoniem acs zīlīte ir vertikāla. Dažas sugas ir aktīvas dienā, tām zīlītes ir apaļas, bet dažas sugas var būt aktīvas jebkurā diennakts laikā. Lielākā daļa ir kukaiņēdāji, bet dažas sugas barojas ar citiem maziem rāpuļiem un maziem grauzējiem.

Zvīņkāju dzimtas sugas ir salīdzinoši neliela grupa. Tās ir 7 — 25 cm garas un proporcionāli slaidas  bezkāju ķirzakas. To skeletā nav saglabājušās nekādas pazīmes par priekškājām, bet pakaļkājas var atpazīt rudimentārā formā — kā zvīņotas ādas krokas. Lielākā daļa zvīņkāju ir aktīvi dienas laikā, tikai dažas sugas ir aktīvas naktī.

 Sistemātikas diskusijas 
Sistemātiķiem joprojām nav vienprātības, kādās apakškārtās dalīt zvīņrāpuļu kārtu. Nesenā pagātnē apakškārtu dalījums ir mainījies vairākas reizes. Tradicionāli gekonveidīgie tika sistematizēti ķirzaku apakškārtā (Lacertilia), tomēr šo taksonomisko vienību jaunākās sistemātikās vairs nelieto. Saskaņā ar šīm izmaiņām gekonveidīgie tiek sistematizēti cietmēles rāpuļu (Scleroglossa) apakškārtā.Palaeos: Scleroglossa Pēdējos gados iegūto ģenētisko pētījumu rezultāti liek zinātniekiem vēlreiz pārvērtēt esošo klasifikāciju, daži sistemātiķi iesaka gekonveidīgos iedalīt šķeltmēles rāpuļu apakškārtā (Bifurcata).The phylogeny of squamate reptiles (lizards, snakes, and amphisbaenians) inferred from nine nuclear protein-coding genes

Klasiskajā sistemātikā gekonveidīgajiem ir 2 dzimtas, bet jaunākajās sistemātikās 5 gekonu dzimtas pasugas tiek izdalītas kā atsevišķas sugas. Ir arī informācijas avoti, kuros tikai dažas pasugas izdalītas kā atsevišķas sugas.

 Sistemātika 
Gekonveidīgo infrakārta (Gekkota)Infraorder Gekkota
 Gekonu dzimta (Gekkonidae)
 Mezglastes gekonu dzimta (Carphodactylidae)Knob-tailed gecko
 Zvīņkāju dzimta (Pygopodidae)
 dzimta Diplodactylidae
 dzimta Eublepharidae
 dzimta Phyllodactylidae
 dzimta Sphaerodactylidae

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Global Gecko Association
 Haustierinfos vom Herpbreeder 
 Repeated Origin and Loss of Adhesive Toepads in Geckos 

Kategorija:Ķirzakas