Jūrascūciņu dzimta

Jūrascūciņu dzimta (Caviidae) ir jūrascūciņveidīgo (Caviomorpha) grauzēju dzimta, kas apvieno 21 mūsdienās dzīvojošu sugu 6 ģintīs. Pazīstamākās sugas ir kapibara un domesticētā jūrascūciņa.

Jūrascūciņu dzimtas sugas ir sastopamas visā Dienvidamerikas kontinentā, tās mājo gan atklātos, zālainos līdzenumos, gan mitrās savannās un akāciju mežos, gan tuksnešu krūmājos.

 Izskats un īpašības 

Izņemot maras, kuras ir līdzīgas trušiem, lielākajai daļai jūrascūciņu dzimtas sugu ir nelieli, smagnēji veidoti ķermeņi un lielas galvas. Lielākajai daļai astes ir ļoti īsas un gandrīz nesaskatāmas. Mazākā dzimtā ir Andu kalnu jūrascūciņa (Microcavia niata), kuras mātītes var svērt tikai 81 g, bet lielākā ir kapibara (Hydrochoerus hydrochaeris), kas ir arī lielākais grauzējs pasaulē. Tās ķermeņa garums var sasniegt 134 cm, svars 66 kg. 

Jūrascūciņu dzimtas sugas ir zālēdāji un atkarībā no sugas barojas ar zāli vai dažādu augu lapām. Savstarpējās attiecības dažādām sugām var būt ļoti atšķirīgas. Dažas sugas veido īslaicīgus barus, citām — tēviņi veido harēmus ar divām vai vairākām mātītēm, bet maras veido monogāmus pārus. Toties kapibaras veido baru (10 vai vairāk dzīvnieki), kuru vada dominants tēviņš. Barā ir gan mātītes, gan citi tēviņi un jaunie dzīvnieki.Herrera, E., Lacher, T.E., Macdonald, D., & Taber, A.B. (1984). Macdonald, D., ed. The Encyclopedia of Mammals. New York: Facts on File. pp. 690–699. .

 Sistemātika 

Jūrascūciņu apakšdzimta (Caviinae)
ģints: Dzeltenzobu jūrascūciņas (Galea)
ģints: Jūrascūciņas (Cavia)
ģints: Kalnu jūrascūciņas (Microcavia)
Kapibaru apakšdzimta (Hydrochoerinae)
ģints: Kapibaras (Hydrochoerus)
ģints: Moko (Kerodon)
Maru apakšdzimta (Dolichotinae)
ģints: Maras (Dolichotis)

 Atsauces