Šlipenbahi

Šlipenbahi () ir sena vācbaltiešu dzimta, kas Livonijā zināma kopš 16. gadsimta sākuma un vēlāk izplatījusies Zviedrijā un Prūsijā.

 Vēsture 
Uzskata, ka Šlipenbahu dzimta cēlusies no Vestfālenes, kur kādā 1386. gada dokumentā pieminēti brāļi Slippenbeke.Quellen zur Geschichte der Stadt Köln, Band 5, Nr. 371 bzw. Regest in den Mitteilungen aus dem Stadtarchiv von Köln 8, Seite 95, Nr. 165 Viņu pēcteči bijuši Markas grāfu un Ķelnes arhibīskapu vasaļi.Genealogisches Handbuch der kurländischen Ritterschaft Seite 461-488

Tomēr pastāvošās dzimtas vēsture droši izsekojama līdz bruņiniekam Johanam Šlipenbaham, kuram Livonijas ordeņa mestrs Valters fon Pletenbergs pirms 1518. gada piešķīris kā lēni Heres ciemu pie vēlākās Bornhūzenes muižas (tagad Vana-Pornuse pie Abja-Paluojas Igaunijas dienvidos). 
Pēc Livonijas ordeņa likvidēšanās 1564. gadā Šlipenbahi ieguva arī Zālītes muižu pie Kuldīgas Kurzemes un Zemgales hercogistes teritorijā. No šī dzimtas atzara cēlies Kristaps Kārlis Šlipenbahs (1624–1660), kuru Zviedrijas karalis Kārlis X Gustavs par diplomātiskiem pakalpojumiem 1654. gadā iecēla grāfa kārtā, viņa pēcteči pārgāja Prūsijas karaļa dienestā.

Zviedru Vidzemes laikā 1678. gadā mantinieki Bornhūzenes muižu sadalīja divās daļās - Vec-Bornhūzenes un Jaun-Bornhūzenes muižās. Pēc Vidzemes pievienošanas Krievijas impērijai 1748. gadā Vidzemes Šlipenbahu dzimtas vīriešu līnija izbeidzās un viņu īpašumus mantoja Kurzemes Šlipenbahu atzars.

1857. gadā un 1862. gadā Krievijas impērijas Senāts visiem Krievijas impērijas teritorijā dzīvojošajiem dzimtas locekļiem atļāva lietot baronu titulu.

 Šlipenbahu muižas Latvijas teritorijā 
 Almāles muiža
 Dižvormsātes muiža 
 Reģu muiža
 Jāmaiķu muiža
 Ulmales muiža 
 Zālītes muiža
 Olaines muiža (ap 1869)

 Slaveni dzimtas locekļi 
 Kristaps Kārlis Šlipenbahs (Christoph Karl von Schlippenbach, 1624–1660), Zviedrijas karaļa galminieks un diplomāts 
 Volmārs Antons Šlipenbahs (Wolmar Anton von Schlippenbach, 1653–1739), Zviedru Igaunijas ģenerālgubernators (1704-1706), krievu gūstā pēc Poltavas kaujas
 Ulrihs fon Šlipenbahs (Ulrich von Schlippenbach, 1774-1826), vācbaltiešu dzejnieks
 Alberts fon Šlipenbahs (Albert von Schlippenbach, 1800–1888), dzejnieks
 Pauls fon Šlipenbahs, (Paul von Schlippenbach, 1869–1933), gleznotājs
 Aleksandrs fon Šlipenbahs (Alexander von Schlippenbach, 1938), džeza pianists
 Vincents fon Šlipenbahs (Vincent Graf von Schlippenbach jeb „DJ Illvibe“ (dzimis 1980), vācu hiphopa dīdžejs

 Literatūra 
 Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Görlitz 1930, Seite 724-727 (Digitalisat)
 Michael Katin-Jartzew und Andrej Schumkow: Barone von Schlippenbach. In: Dvorjanskii kalendar, St. Petersburg 1996, S. 91–98

 Ārējās saites 
 Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil Kurland, Band 1, Görlitz, 1939, 461-488 lpp.

 Atsauces 

Kategorija:Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas
Kategorija:Kurzemes bruņniecības dzimtas