Latvijas enciklopēdijas

Latvijas enciklopēdijas ir enciklopēdiski izdevumi, kas izdoti Latvijas teritorijā vai par Latviju kopš 18. gadsimta. 

 Vispārējās enciklopēdijas latviešu valodā 
180px|thumb|Stendera Augstas gudrības grāmatas vāks (1776) 
180px|thumb|Latviešu konversācijas vārdnīcas 1. burtnīca 
180px|thumb|Latvijas padomju enciklopēdijas sējums

1774.—1796. gadā Jelgavā un Aizputē iznāca pirmā dabaszinību enciklopēdija latviešu valodā "Augstas gudrības grāmata no pasaules un dabas" 25 nodaļās, ko bija sarakstījis Gothards Frīdrihs Stenders (1774, 1776) un papildinājis viņa dēls Aleksandrs Johans Stenders (izdota 1796). 

1891.—1898. gadā Jelgavā iznāca pirmā vispārīgā enciklopēdija latviešu valodā 27 burtnīcās divos sējumos ar nosaukumu "Konversācijas vārdnīca". To izdeva skolotājs un valodnieks Jēkabs Dravnieks (1—25 burtnīca) un Indriķis Alunāns (26-27 burtnīcas), taču līdzekļu trūkuma dēļ šīs enciklopēdijas izdošana 1898. gadā apstājās pie šķirkļa Kristjans. 1903.—1921. gadā Rīgā iznāca otrā latviešu "Konversācijas vārdnīca" 99 burtnīcās četros sējumos, ko izdeva Rīgas Latviešu biedrības Zinību komisija, vēlāk Derīgu grāmatu nodaļa. 

1927.—1940. gadā Anša Gulbja apgādībā un Arveda Švābes redakcijā izdeva ļoti apjomīgo "Latviešu konversācijas vārdnīcu" 168 burtnīcās 21 sējumā, taču Latvijas okupācijas dēļ tās izdošanu apturēja. 1932.—1936. gadā "Grāmatu drauga" apgādā un Alfrēda Bīlmaņa virsredakcijā līdztekus iznāca arī "Latvju mazā enciklopēdija" vienā sējumā.

1950.—1956. gadā trimdas latviešu Stokholmas izdevniecība "Trīs zvaigznes" Arveda Švābes redakcijā izdeva "Latvju enciklopēdiju" trīs sējumos ar 1962. gada papildinājumiem ceturtajā sējumā. 1983.—1990. gadā Amerikas Latviešu apvienības Latviešu institūts Edgara Andersona redakcijā izdeva tās papildinājumu "Latvju enciklopēdija 1962—1982" četros sējumos, 2006. gadā izdodot arī tās pēdējo piekto sējumu. 

1967.—1970. gadā Latvijas PSR Zinātņu akadēmija Viļa Samsona redakcijā 50 000 eksemplāros izdeva "Latvijas PSR Mazo enciklopēdiju" trīs sējumos ar 12 175 šķirkļiem. 1972. gadā tai papildus izdeva personu un priekšmetu alfabētisko rādītāju. 1981.—1988. gadā Galvenās enciklopēdiju redakcijas izdevniecībā iznāca "Latvijas Padomju enciklopēdija" 10 sējumos ar papildu sējumu par Latviju un sējumu ar personu un ģeogrāfisko nosaukumu rādītāju.

2002.—2009. gadā V. Belokoņa izdevniecībā iznāca "Latvijas enciklopēdija" piecos sējumos, kas ietver ar Latviju saistītus rakstus.

2018. gadā par godu Latvijas simtgadei Latvijas Nacionālās bibliotēkas paspārnē un Valtera Šcerbinska redakcijā tika izdota universālā "Nacionālā enciklopēdija" vienā sējumā, kas ir pieejama arī elektroniski.

 Latvijā izdoto enciklopēdiju uzskaitījums 

 Augstas gudrības grāmata no pasaules un dabas. Jelgava un Aizpute: G. F. Stenders un A. J. Stenders, 1774, 1776, 1796, atkārtots izdevums 1988. 
 Johann Friedrich von Recke. Allgemeines Schriftsteller—und Gelehrten-Lexikon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland/ Mitau: J.F. Steffenhagen und Sohn, 1827.—1832. (Baltijas provinču vispārējais rakstnieku un zinātnieku leksikons četros sējumos. Jelgava: 1827.—1832.) (vāciski)
 Johann Friedrich von Recke, Karl E Napiersky, Theodor Beise. Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. Nachträge und Fortsetzungen. Mitau: Steffenhagen, 1859., atkārtots izdevums—Berlin: Haude & Spener, 1966. (vāciski)
 Konversācijas vārdnīca. 1.—2. sējums (27 burtnīcas) (A—K). Jelgava: J. Draviņ-Dravnieka apgādība, 1891—1893. 986 lpp.
 Konversācijas vārdnīca. 1.—4. sējums (99 burtnīcas). Rīga: Rīgas Latviešu biedrības Derīgu grāmatu nodaļa, 1906—1921. 4724 lpp.
 Latvju mazā enciklopēdija. Virsredaktors Bīlmanis, A., redaktors Melnalksnis, S. Rīga: Grāmatu draugs, [1932—1936]. 3228 slejas.
 Es viņu pazīstu: Latviešu biogrāfiskā vārdnīca. Redaktors Unāms, Ž. Rīga: Biogrāfiskā arhīva apgāds, [1939]. 562 lpp., atkārtots izdevums 1975.
 Latviešu konversācijas vārdnīca. 1.—21. sējums (168.burtnīca) (A—Tjepolo). Red. Švābe, A. Rīga: A. Gulbja apgāds, 1927.—1940. 43 008 slejas.
 Latvju enciklopēdija. Red. Švābe, A. 1.—3. sējums (A—Ž). Red. Švābe, L.; 4.sējums — papildinājumi. Stokholma: Trīs zvaigznes, 1950.—1956., 1962.
 Latvijas PSR mazā enciklopēdija. 1.—3. sējums (A—Ž). Red. V. Samsons. Rīga: Zinātne, 1967.—1970. 728 lpp.; 776 lpp.; 790 lpp.
 Latvijas padomju enciklopēdija. 1.—51., 52., 6.—101., 102. sējums (A—Ž). Rīga: Galvenā enciklopēdiju redakcija, 1981.—1988.
 Enciklopēdija Rīga. Rīga: Galvenā enciklopēdiju redakcija, 1988. 832 lpp. (latviski un krieviski)
 Latvju enciklopēdija 1962—1982. Red. Andersons, E. 1.—4. sējums (A—Šm); 5. sējums (Šn—Ž). Linkolna: Amerikas Latviešu apvienības Latviešu institūts, 1983.—1990., 2006.
 Enciklopēdiskā vārdnīca. 1.—2. sējums (A—Ž). Rīga: Latvijas Enciklopēdiju redakcija, 1991. 448 lpp.; 384 lpp.
 Plakans, A. Historical Dictionary of Latvia. Lanham, Md., & London: The Scarecrow Press, Inc., 1997. p. 193. (angliski)
 Tildes Datorenciklopēdija Latvijas vēsture. Rīga: Sabiedrība Tilde, 1998.; Izdevums kompaktdiskā (latviski un angliski) 
 Latvijas Armijas augstākie virsnieki 1918—1940: Biogrāfiska vārdnīca. Jēkabsons Ē., Ščerbinskis V. (sast.-ed.). Rīga: Nordik, 1998.
 Latvijas Brīvības cīņas 1918—1920: Enciklopēdija. Rīga: Preses nams, 1999.
 Latvijas enciklopēdija. 5 sējumos (A—Ž). Rīga: V. Belokoņa izdevniecība, 2002—2009.
 Latvijas Enciklopēdiskā vārdnīca. Rīga: Nacionālais apgāds, 2002.
 Latvijas ārlietu dienesta darbinieki 1918—1991. Biogrāfiska vārdnīca. Jēkabsons Ē., Ščerbinskis V. (sast.-ed.). Rīga: Zinātne, 2003.
 Lielā Latvijas enciklopēdija. Daba. Tauta. Valsts. Rīga: Zvaigzne ABC, 2009. — 408 lpp.
 Latvieši un Latvija. Rīga: Latvijas Zinātņu akadēmija, 2013. — 528 lpp.
 Nacionālā enciklopēdija. Red. Ščerbinskis, V. Rīga: 2018. — 862 lpp.

 Atsauces