Mežastrazdu dzimta

Mežastrazdu dzimta (Turdidae) ir viena no dziedātājputnu (Passeri) dzimtām, kas pieder zvirbuļveidīgo kārtai (Passeriformes). Tā apvieno 172 putnu sugas, kas sistematizētas  17 ģintīs.World Bird List: Thrushes, 2020 Šīs grupas tuvākie radinieki ir mušķērāju dzimtas sugas, ar kurām vēl nesenā pagātnē mežastrazdi tika sistematizēti vienā dzimtā, pēdējos izdalot mežastrazdu apakšdzimtā (Turdinae).Cinclidae, Turdidae, and Muscicapidae Mežastrazdu sugas ir izplatītas gandrīz visos kontinentos, izņemot Antarktīdu, Arktikas polāro reģionu un dažas salas.Turdidae - thrushes, bluebirds, chatsBritannica: Turdidae Tās sastopamas dažādās ekosistēmās — mežos, krūmājos, purvos, atklātās ainavās un pilsētās.

 Latvijā 
Latvijā pamatā sastopamas 6 mežastrazdu dzimtas sugas: plukšķis (Turdus iliacus), melnais mežastrazds (Turdus merula), dziedātājstrazds (Turdus philomelos), pelēkais strazds (Turdus pilaris), apkakles strazds (Turdus torquatus) un sila strazds (Turdus viscivorus); 2 sugas novērotas tikai vienu vai divas reizes — melnrīkles strazds (Turdus atrogularis) un raibais zemesstrazds (Zoothera aurea).

 Izskats un īpašības 
Mežastrazdu dzimtas putni ir mazi vai vidēji lieli. Lielākais dzimtā ir raibais zemesstrazds, Avibirds: Zoothera dauma kura ķermeņa garums var sasniegt 31 cm. Mežastrazdu ķermeņa formas ir noapaļotas, ar nelielu galvu un smalkām kājām. Tiem ir slaidi, taisni knābji, īsi, visbiežāk noapaļoti spārni, vidēji garas astes un lielas acis. To apspalvojums var būt dažāds — brūns, pelēks, zils un melns, bieži ar dažādām košām, kontrastainām pazīmēm, kas var būt baltas, oranžas, sarkanas vai dzeltenas. Parasti visu sugu jaunie putni ir brūnpelēki raibi. Bieži tēviņiem un mātītēm ir atšķirīga apspalvojuma krāsa — mātītēm tā ir gaišāka un pelēcīgāka.

 Uzvedība un barība 
Lielākā daļa mežastrazdu dzimtas putnu uzturas gan kokos, gan uz zemes. Pa zemi tie pārvietojas ar palēcieniem vai pārskrējieniem. Putni uz zemes aktīvi meklē barību, pārrakņājot augsni, vecās koku lapas un kritalas. Barība tiek meklēta gan ēnainos meža biezokņos, gan atklātās vietās. Mežastrazdu dzimtas putni pamatā barojas ar kukaiņiem un to kāpuriem., bet tie barojas arī ar augļiem, ogām, sēklām, lapām.

Mežastrazdu dzimtas putni veido monogāmus pārus un aktīvi apsargā savu teritoriju, kas nometnieku sugas nodrošina ar barību visa gada garumā. Kad pāris ir izveidojies, tēviņš no teritorijas padzen arī visas svešās mātītes. Mežastrazdu dzimtas putni ir ļoti vokāli, to dziesma parasti ir melodiska un veidojas no komplicētām, bagātīgām frāzēm. Dzied tikai tēviņi riesta laikā visbiežāk krēslas un nakts stundās. Šīs dzimtas putni, atkarībā no sugas, ligzdo koku dobumos, klinšu iedobēs, alās vai uz zemes, tie vij kausveida ligzdas. Ligzdas vietu parasti izvēlas un ligzdu būvē mātīte. Lai arī olas perē abi vecāki, biežāk to dara mātīte, bet tēviņš pienes barību. Par mazuļiem rūpējas un tos baro abi vecāki.

 Sistemātikas izmaiņas 
Piecas ģintis, kas kādreiz tika sistematizētas mežastrazdu dzimtā, mūsdienās tiek iedalītas mušķērāju dzimtā (Muscicapidae). Tās ir lakstīgalas (Luscinia), zilastītes (Tarsiger), žagatstrazdi (Copsychus), akmeņčakstītes (Oenanthe) un čakstītes (Saxicola). 

 Sistemātika 
Mežastrazdu dzimta (Turdidae)
ģints: Acteku mežastrazdi (Ridgwayia) 
ģints: Amerikas mežastrazdi (Myadestes) 
ģints: Andu strazdi (Entomodestes)
ģints: Āfrikas mežastrazdi (Neocossyphus) 
ģints: Borneo mežastrazdi (Chlamydochaera)
ģints: Daudzbalsu mežastrazdi (Ixoreus) 
ģints: Īsknābja strazdi (Catharus) 
ģints: Kočo (Cochoa)
ģints: Lāsainie strazdi (Hylocichla) 
ģints: Mežastrazdi (Turdus)
ģints: Raibie zemesstrazdi (Zoothera) 
ģints: Rudie mežastrazdi (Stizorhina)
ģints: Sarkanmuguras strazdi (Cichlopsis) 
ģints: Sulavesi mežastrazdi (Cataponera) 
ģints: Zemesstrazdi (Geokichla) 
ģints: Zilās grandalas (Grandala)
ģints: Zilputniņi (Sialia)

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Putni (Aves) 
IBC: Thrushes (Turdidae)
Turdidae of The World 
All About Birds: Thrushes
Oiseaux: Turdiae