Lamu cilts

Lamu cilts (Lamini) ir viena no divām kamieļu apakšdzimtas (Camelinae) ciltīm. Otra ir kamieļu cilts (Camelini). Lamu ciltī ir 4 mūsdienās dzīvojošas sugas, kas iedalās 2 ģintīs.Taxon: Tribe Lamini Turklāt visas sugas savā starpā var pāroties un radīt vairoties spējīgus pēcnācējus. Šīs cilts tuvākie radinieki ir kamieļi.

Visas lamu cilts sugas mājo Dienvidamerikā un ir tipiskas kalnu pļavu iemītnieces. Divas no četrām sugām (lamas un alpakas) ir domesticētas, tās pamatā izmanto vilnas un gaļas ieguvei, kā arī kā transporta dzīvniekus. Pirms spāņi kolonizēja Ameriku alpakas un lamas bija vienīgie domesticētie pārnadži Dienvidamerikā. Pārējās divas sugas (gvanako un vikunjas) ir sastopamas tikai savvaļā.

Izskats un īpašības
Visām šīs cilts sugām abi dzimumi izskatās vienādi, kā arī visas sugas savā starpā izskatās diezgan līdzīgas. Atšķirībā no pārējām kamieļu dzimtas sugām lamu cilts sugām nav kupra, tām ir slaidi augumi, garas kājas un kakli, maza galva un lielas ausis.Kamieļi Andos? Lielākā no visām ir lama (Lama glama), kuras augstums skaustā ir 109 – 119 cm, svars 130 – 150 kg.Stahl, Peter W. (4 April 2008). "Animal Domestication in South America". In Silverman, Helaine; Isbell, William. Handbook of South American Archaeology. Springer. pp. 121–130. . Mazākā ir vikunja (Vicugna vicugna). Tās augstums skaustā ir 75 – 85 cm, svars 35 – 65 kg.The difference between Vicuña, Alpaca and Llama Visām šīs cilts sugām ir kopīga īpašība - gremošanas sistēmā nav žultspūšļa.Guanaco

Sistemātika
 Lamu cilts (Lamini)
 ģints Lamas (Lama)
 Gvanako (Lama guanicoe)
 Lama (Lama glama)
 ģints Vikunjas (Vicugna) 
 Alpaka (Vicugna pacos)
 Vikunja (Vicugna vicugna)

Galerija

Atsauces

 Ārējās saites 

South American camelids - past, present and future
Genetic Analysis of the Origins of Domestic South American Camelids

Kategorija:Kamieļu dzimta