Aptumsums

Aptumsums astronomijā ir notikums, kad kāds astronomisks objekts īslaicīgi aiziet priekšā Saulei vai ieiet cita debess ķermeņa ēnā.

 Saules aptumsums 

Saules aptumsums ir Saules, Zemes un Mēness stāvoklis, kad Mēness atrodas starp Sauli un Zemi, tādā veidā pilnībā vai daļēji aptumšojot Zemes virsmu. Vizuāli uz Zemes esošs novērotājs redz daļēji vai pilnībā aizsegtu Sauli. Šos aptumsumus attiecīgi sauc par daļējiem vai gredzenveida Saules aptumsumiem un par pilniem Saules aptumsumiem. Aptumsumu sezonu regularitāti nosaka drakoniskais gads. Tā kā tas ir par aptuveni 18,6 dienām īsāks nekā tropiskais gads, aptumsumu sezonas katru gadu iestājas nedaudz agrāk.

 Mēness aptumsums 

Mēness aptumsums ir Saules, Zemes un Mēness stāvoklis, kad Mēness nonāk Zemes ēnā. Mēness aptumsumi notiek gandrīz tikpat bieži kā Saules aptumsumi. Mēness aptumsumus var redzēt visā pret Mēnesi vērstajā Zemes puslodē (atšķirībā no Saules aptumsumiem, kas redzami šaurā joslā). Mēness aptumsums var notikt vienīgi tad, ja visi trīs debess ķermeņi — Zeme, Mēness un Saule atrodas tieši vai gandrīz uz vienas līnijas.

 Veneras pāriešana 

Veneras pāriešana pāri Saules diskam norisinās, kad Venera nokļūst starp Sauli un Zemi, tādā veidā aizsedzot ļoti mazu daļu no Saules. Pāriešanas laikā Venera no Zemes ir redzama kā mazs melns aplis, kas pārvietojas pa Saules disku. Šādas pāriešanas laiks parasti ir dažas stundas (2004. gadā pāriešana ilga sešas stundas). Pāriešana ir līdzīga Saules aptumsumam, tikai šoreiz Saules diskam pāriet pāri nevis Mēness, bet Venera.

 Ārējās saites