Ādolfs Agte

Ādolfs Agte (; krievu: Адольф Христофорович Агте; dzimis , miris ) bija vācbaltiešu izcelsmes inženieris. Rīgas galvenais inženieris no 1887. līdz 1899. gadam un uzņēmuma Rīgas Ielu dzelzceļu akciju sabiedrība vadītājs no 1899. līdz 1906. gadam. Mežaparka apbūves rajona pamatlicējs.

 Dzīvesgājums 
Dzimis 1850. gadā Doma ērģelnieka ģimenē. No 1869. līdz 1873. gadam studēja inženierzinātnes Rīgas Politehnikumā. No 1874. līdz 1877. gadam strādāja uzņēmumā Schweizer Nordostbahn Šveicē, kur piedalījās dzelzceļu tuneļa Vintertūra — Detenberga būvniecībā.

Pēc atgriešanās Rīgā no 1879. līdz 1887. gadam strādāja par inženieri, no 1889. līdz 1899. gadam bija Rīgas galvenais inženieris. Agtes vadībā tika uzcelti Lielie Spīķeri, pontontilts pār Daugavu un Bastejkalna tilts pār Rīgas kanālu.

Viņa vārdā bija nosaukts arī tvaikonis "Ādolfs Agte", kas 19. gadsimta beigās — 20. gadsimta sākumā kursēja pār Ķīšezeru.

19. gadsimta beigās esot bijusi arī doma būvēt tuneli zem Daugavas, kas it kā neesot īstenota tāpēc, ka būtu sarežģīti pa ziemu pievest tajā sniegu, jo ziemā visi braucot ar kamanām.

No 1899. līdz 1906. gadam viņš vadīja Rīgas ielu dzelzceļu akciju sabiedrību (Aktien-Gesellschaft der Rigaer Straßenbahnen / Акцiонерное Общество Рижскихъ Трамваевъ), nodrošinot pirmā elektriskā tramvaja palaišanu Rīgā 1901. gada 23. jūlijā.

1895. gadā Agte iegādājās trīs blakus esošus īpašumus Čiekurkalna / Mežaparka teritorijā — Jauno muižu (vācu: Neuhof, Bulmerinckshof), Heila muižu (vācu: Heilshof) un Dragunmuižu (vācu: Dragunshof), ko apvienoja vienā īpašumā. Agtes ģimenei teritorija piederēja līdz 1930. gadu vidum, tad tā kļuva par Rīgas pilsētas īpašumu.

Ādolfs Agte ir apbedīts Rīgas Lielajos kapos.

 Piemiņa 
2015. gada martā Rīgas vēstures un kuģniecības muzejs no Agtes dzimtas saņēma kā dāvinājumu Gustava Ādolfa Agtes dēla Kārļa Aleksandra Agtes personiskos memuārus.

Dzimtas pārstāvji dzīvo Šveicē un bija laimīgi, ka "sējums ir nonācis atpakaļ tur, kur tam jāatrodas". Agtes dzimta pārcēlās uz dzīvi Šveicē, Cīrihē jau pirms Pirmā pasaules kara. Kārļa Aleksandra Agtes atmiņu pieraksti ietiecas arī šajā laika posmā, kur viņš Rīgu apraksta kā boļševiku revolūcijas ietekmētu, kas tad arī licis pieņemt lēmumu pamest Latviju.

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Talantīgais Rīgas plānotājs 
 Publikācija: Inženieris Gustavs Ādolfs Agte un viņa dzimta 


Kategorija:1850. gadā dzimušie
Kategorija:1906. gadā mirušie
Kategorija:Vācbaltieši
Kategorija:Rīgas Politehnikuma absolventi
Kategorija:Arhitektūra
Kategorija:Rīgas vēsture
Kategorija:Mežaparks
Kategorija:Vidzemes (Rīgas) guberņas cilvēki