Valsts robežsardze

Valsts robežsardze ir iekšlietu ministra pārraudzībā esoša tiešās pārvaldes iestāde. Robežsardze ir bruņota, un tās funkcijas ir valsts robežas neaizskaramības nodrošināšana un nelegālās migrācijas novēršana.

Ikdienā Valsts robežsardzē dienesta pienākumus pilda vairāk nekā 2000 robežsargu un darbinieku. Šobrīd Valsts robežsardzes sastāvā ir Galvenā pārvalde, teritoriālās pārvaldes, tostarp Aviācijas pārvalde. Valsts robežsardzes pakļautībā ir augstākās izglītības mācību iestāde — Valsts robežsardzes koledža.

Valsts robežsardze nodrošina 283,6 km Latvijas Republikas—Krievijas Federācijas robežas, 172,9 km Latvijas Republikas—Baltkrievijas Republikas robežas un 498 km jūras robežas (ES ārējās robežas) robežuzraudzību, kā arī Valsts robežsardzes pārraudzībā ir 343 km Latvijas Republikas—Igaunijas Republikas robežas un 588 km Latvijas Republikas—Lietuvas Republikas robežas (ES iekšējās robežas).

 Vēsture 

 1918—1940 

150px|thumbnail|left|Robežsargu brigādes komandieris pulkvedis Ludvigs Bolšteins
1918. gada 18. novembrī, proklamējot Latvijas Republikas neatkarību, Tautas padome deklaratīvi noteica arī pagaidu jaunizveidotās valsts robežu. Lai to apsargātu, 1919. gada 7. novembrī Latvijas armijas virspavēlnieks Jānis Balodis izdeva pavēli formēt robežsargu vienības. Robežsargu darbība tika balstīta uz Tautas padomes 1918. gada 5. decembrī izdotajiem iekšējās apsardzības pagaidu noteikumiem. 1920. gada 8. novembrī Robežapsardzību pārdēvēja par Robežsargu divīziju un uzdeva tai valsts robežas apsardzību. 1922. gada 2. februārī Ministru kabinets nolēma izformēt Robežsargu divīziju un valsts robežas apsardzību nodot Iekšlietu ministrijai. Tā paša gada 10. martā valsts robežas apsardzību no robežsargu divīzijas pārņēma jaunizveidotā Robežpolicija. 1935. gadā Ministru kabinets pieņēma likumu „Par valsts robežas apsardzību". Iekšlietu ministrijā 1935. gada 6. aprīlī nodibināja atsevišķu karaspēka vienību — Robežsargu brigādi, par kuras komandieri iecēla pulkvedi Ludvigu Bolšteinu. 1940. gada 3. oktobrī Latvijas PSR Valsts drošības tautas komisārs Alfons Noviks parakstīja pavēli par robežsargu bataljonu izformēšanu un robežsargu atvaļināšanu. Latvijas Republikas Robežsargu brigādi likvidēja 1940. gada 10. oktobrī.

 Pēc neatkarības atjaunošanas (kopš 1990. gada) 
Valsts robežas sāka atjaunot Latvijas neatkarības atjaunošanas periodā, tās noteica līdz 1940. gada 16. jūnijam Latvijas Republikas noslēgtie līgumi, kā arī vēlāk noslēgtie starpvalstu līgumi.
1990. gada 20. decembrī Augstākā Padome pieņēma likumu „Par Latvijas Republikas valsts robežu". 1991. gada 7. novembrī Latvijas Republikas Augstākās Padomes Prezidijs apstiprināja „Nolikumu par Latvijas Republikas karavīra zvēresta nodošanas kārtību" un jau 1991. gada 11. novembrī atjaunotās Latvijas Republikas pirmie robežsargi Rīgas Brāļu kapos nodeva karavīra zvērestu. Latvijas Republikas Aizsardzības ministrija ar 1991. gada 13. decembra pavēli Nr. 4-V „Par robežsargu bataljonu izveidošanu, struktūru un štatu noteikšanu” izveidoja Latvijas Republikas Robežapsardzības karaspēka pārvaldi robežsargu bataljonu, Rīgas atsevišķā kontroles—caurlaides punkta un robežapsardzības karaspēka mācību centru vadībai. Ar šo pavēli valsts robežas apsardzību uzticēja septiņiem robežsargu bataljoniem — Valmieras, Viļakas, Ludzas, Daugavpils, Jelgavas, Liepājas, Ventspils — un Rīgas atsevišķajam robežkontroles punktam.

Ar Robežsargu bataljonu izveidošanu sāka robežas apsardzības sistēmas izveidi — valsts robežas iezīmēšanu dabā, robežkontroles un robežsargu sadzīves apstākļu nodrošināšanai nepieciešamās materiāli tehniskās bāzes izveidi, dienesta nolikumu un reglamentu izstrādi, uz valsts robežas šķēršošanas ceļiem izveidoja jaunus kontrolpunktus. Saskaņā ar LR Ministru padomes 1992. gada 29. janvāra lēmumu „Par Latvijas Republikas valsts robežas pārņemšanu un apsardzības nodrošināšanu" no PSRS robežapsardzības karaspēka daļām pārņēma kontrolpunktus ostās un lidostās.
Ar Latvijas Republikas aizsardzības ministra pavēli 1992. gada 1. februārī nodibināja Aizsardzības ministrijas Aizsardzības spēku Robežsargu brigādi ar 7 robežsargu bataljoniem, Rīgas atsevišķo robežkontroles punktu un Vārves mācību centru. Ar 1995. gada 23. novembra aizsardzības ministra pavēli Nacionālo bruņoto spēku Robežsargu brigādi pārveido par Robežapsardzības spēkiem.

1997. gada 7. janvāra Robežapsardzības spēki pārgāja Iekšlietu ministrijas pakļautībāLatvijas Republikas valsts robežas likums un personālsastāvs tiek pieņemts dienestā Iekšlietu ministrijā. No 1997. gada 14. februāra Robežapsardzības spēki pārdēvēti par Iekšlietu ministrijas Robežsardzi. 1998. gada 1. maijā Robežsardzi pārdēvēja par Valsts robežsardzi.

2017. gada decembrī Valsts robežsardze noslēdza līgumu ar kompāniju Leonardo S.p.a. par divu 1974. un 1980. gadā ražoto "Agusta Bell 206B" helikopteru aizstāšanu ar diviem jauniem viendzinēja vieglās klases helikopteriem "AW 119 Kx".Latvija tuvākajos gados plāno iegādāties sešus helikopterus Nozare.lv 2018. gada 31. jūlijā

 Struktūrvienības 
 Valsts robežsardzes vadība
 Galvenā pārvalde
 Robežpārbaudes un imigrācijas kontroles pārvalde
 Operatīvās vadības pārvalde
 Kriminālizmeklēšanas pārvalde
 Eiropas Savienības lietu pārvalde
 Inspekcijas un slepenības režīma dienests
 Ekspertīžu dienests
 Atgriešanas un patvēruma lietu nodaļa
 Sevišķās lietvedības nodaļa
 Valsts robežsardzes koledža
 Teritoriālās struktūrvienības: 
 Ventspils pārvalde ar Kurzemes dienestu, Liepājas un Ventspils nodaļām
 Rīgas pārvalde ar Rīgas, Vidzemes un Zemgales dienestiem, Skultes nodaļu
 Viļakas pārvalde ar Viļakas dienestu, Pededzes, Bērziņu, Lavošnieku, Šķilbēnu, Punduru nodaļām
 Ludzas pārvalde ar Ludzas dienestu, Aizgāršas, Krivandas, Opoļu, Pasienes, Grebņevas nodaļām
 Daugavpils pārvalde ar Daugavpils dienestu, Šķaunes, Robežnieku, Piedrujas, Kaplavas, Silenes nodaļām
 Aviācijas un speciālo operāciju pārvalde

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Valsts Robežsardzes oficiālā tīmekļa vietne

Kategorija:Latvijas valsts iestādes