Digitālā filozofija

Digitālā filozofija, arī digitālā fizika ir strīdīgs mūsdienu novirziens filozofijā, kosmoloģijā un teorētiskajā fizikā. Šo terminu ap 1992. gadu ieviesa Masačūsetsas Tehnoloģiju institūta informācijas teorijas pētnieks un fiziķis Edvards Fredkins.  Fredkina raksts: "Ievads digitālā filozofijā"  Vācu inženieris un izgudrotājs Konrāds Cūze 1969. gadā, šķiet, bija pirmais, kurš aprakstīja digitālo fiziku.  Cūzes  (Zuse) raksts: "Rēķināt telpu"   Cūzes Rechnender Raum  Reizēm tiek lietots termins digitālā mehānika.

Pārskats
Digitālās filozofijas pētnieki interpretē vācu matemātiķa Godfrīda Leibnica monismu metafizikā kopā ar vairākiem apgalvojumiem kvantu mehānikā, kā arī šūnu automāta  Stenfordas Universitātes Filozofijas enciklopēdija - Šūnu automāti  un informācijas teorijās. Visums, telpa, laiks, apziņa, viss esot ap Planka konstantes līmeni viengabalains un digitāls kā Tjūringa mašīna vai kā kvantu dators.  Santafe institūta pētnieki skaidro terminus  Realitāte esot apziņa un pamatā informācija, kā dators pats vai kā datora simulācija.

Raksturojums
Vēsture
Leibnics noliedza materiālismu un ieviesa terminu ideālisms. Leibnica sekotājs apgaismības filozofs un matemātiķis Kristiāns Volfs ieviesa terminus kosmoloģija un monisms. Volfs un monisms Volfs: “daß die Welt eine Reihe veränderlicher Dinge sind, und auf einander folgen, insgesamt aber mit einander verknüpfet sind.” Tulkojums un citāts Eric Watkins diplomdarbā: Kant's Third Analogy of Experience (Nortre Dame, 1994), 88. lpp. Monisms, pretstatā duālismam un plurālismam, ir apziņas teorija, kas atzīst tikai vienu esamības pirmcēloni.  "Neitrālo monismu" mūsdienās skaidrojis angļu filozofs un matemātiķis Bērtrands Rasels. Stenfordas Universitātes Filozofijas enciklopēdija - Neitrālais monisms 

Kvanta jēdzienu izvirzīja un aprēķināja vācu fiziķis Maksis Planks 1900. gadā. Kvants raksturo atziņu, ka matērija ir diskrēta un eksistē kāds mazākais iespējamais enerģijas, laika un telpas daudzums, kas mijiedarbojās fizikālās sistēmās.  Planka konstante ir tas lielums ap kuru telpa kļūstot viengabalaina. Tas esot tas pats, kā "nonākt līdz pikseļu līmenim." Arī laiks kļūstot "granulārs." Digitālie teorētiķi apšauba kontinuitāti un bezgalību. Spinu un citas īpašības kvantu mehānikā Fredkins un citi esot apstiprinājuši ar dažādu informācijas teorijas metodiku un matemātiku.  Fredkina raksts: "Piecas atbildes" 

Alberta Einšteina vienotā lauka teorija fiziķim Tomasam Kempbelam ir speciālgadījums un mazā teorija, jo neietver apziņu un ko apzīmē par paranormālo.  Tomass Kempbels  Einšteins arī esot spriedis, ka augstākā līmenī ir jābūt kaut kam, kas izskaidros un apvienos kvantu un relativitātes teorijas. Einšteins nepiekrīta tā sauktajai "Kopenhāgenas interpretācijai", jo tā paredzēja uz varbūtību balstītu un nevizualizējamu fizikas norišu aprakstu.

Modernais "kosmoloģiskais princips" pieņem, ka matērijas izplatība Visumā ir homogēna un izotropiska.  Bērziņa lekcija  Visums esot homogēns lielos mērogos, jo apgalvots, ka fizisko spēku likumi Visumā, fizikālās konstantes iedarbojās vienmērīgi. Tādēļ nevajadzētu rasties novērojamas novirzes (neregularitātes) lielo mērogu veidojumos matērijas lauku evolūcijas gaitā un Visums jebkad esot tikpat homogēns, cik esot bijis Lielo sprādzienu sākumā.  Docenko lekcija 

Apgalvojumi
  +Realitāte esot apziņa, pamatā digitāla informācija. Bits 1 Bits 0 apagada 0    apagada 0   apagada 0    encendida 1   encendida 1    apagada 0   encendida 1    encendida 1  
Pastāv vairākas novirzes digitālā filozofijā, tomēr pārsvarā tās uzskata visu fizisko realitāti un visas prāta darbības par digitālu informācijas apstrādi. Digitālie pētnieki uzstāj, ka ir risinājuši vairākās sarežģītas problēmas prāta filozofijā  un epistemoloģijā, jo saskaņā ar monistu idejām, prātu var pētīt kā digitālu informācijas apstrādi. Stenfordas Universitātes Filozofijas enciklopēdija - The Computational Theory of Mind   Digitālā pieeja vairākiem fizikas teorētiķiem izslēdzot varbūtības sadalījuma pieņēmumus kvantu teorijas "Kopenhāgena interpretācijā". Stenfordas Universitātes Filozofijas enciklopēdija "Fizikālo sistēmu skaitļošana" 

Digitālā Visumā realitāte un apziņa sastāvot vienīgi no informācijas apstrādes bet ne visa skaitļosana esot pati apziņa. Aleksa raksts: "Cēloniskie entropijas spēki"  Tātad tieši informācijas apstrāde ir vienīgā īpašība (substance) monistu metafizikā, subjektivitāte esot vienīgi "skaitļošanas universāluma" parādība.

Fredkina viedoklis digitālā filozifijā nesakrīt ne ar Kopenhāgenas interpretāciju ne citām idejām par kvantu mehāniku. Tas noliedz pieņēmumu par neatgriezenisku novērošanas darbību un ka eksistē klasiskā mehānika vai kvantu pasaule. Viņa digitālā filozofija uzstāj, ka kaut kāda digitālā mehānika ir viss, kas eksistē, ar "likumiem", kas ietver informācijas saglabāšanu.

Fredkina "Noteiktās dabas" (Finite Nature) hipotēze uzstāj, ka gala rezultātā visas vienības fizikā, arī telpa un laiks, esot nošķirtas (discrete) un noteiktas (finite). Visas mēramas fiziskas vienības ar informācijas apstrādi rodas no kāda Planka līmeņa veidojuma (substrātes) kādā "paralēlā Visumā". Maksa Tegmarka raksts: "Paralēlie Visumi"  Arī informācijas daudzums jebkurā mazā laiktelpas tilpumā esot noteikts un kādai mazai varbūtībai vienlīdzīgs.  Fredkina raksts: "Noteiktā daba" 

Mathematica  datorprogrammas veidotājs Stīvens Volframs Raksts par Volframu  grāmatā  A New Kind of Science, apsvēra iespējamību, ka enerģija un laiktelpa varētu būt "sekundāri" atvasinājumi no informatīvā veidojuma (substrāta) Planka līmenī.  Argumentēts, ka Fredkina "Noteiktās dabas" un Volframa idejas par fiziku attiecināmas uz "neatrisinātām fizikas problemām".  Neatrisināto probēmu 1. uzskaitījums  Neatrisināto problēmu 2. uzskaitījums  Fredkins piedāvājis savus digitālās fizikas "likumus":
Informācija ir saglabāta.
Dabas pamata process ir kāda vispārināta (universāla) skaitļošanas īpašība.
Jebkuras fizikālās sistēmas stāvoklim piemīt digitāls skaidrojums (attēlojums).
Tikai digitāls informācijas process izraisa jebkādu pārmaiņu (pārveidojumu).
 Pieņem "Noteiktās dabas" hipotēzi.
 Informācijas saglabāšana ir atgriezenisks process. Fredkina raksts par atgriezenisko īpašību

Fredkins apgalvo, ka digitālā filozofija ietver pamatojumus par gandrīz visām fiziskām parādībām un teorētiski jābūt absolūtam leņķiskam ātrumam un virzienai "vismikroskopiskā līmenī." Šajā līmenī vairākas Einšteina un Ņūtona idejas esot pārkāptas. Tas nenozīmējot, ka relativitātes likumi matemātikā ir aptuveni bet, ka vēl neēsot veikti eksperimenti, kas varētu pieļaut jaunas aprēķinus. Šis vienīgi izmainītu mūsu  "nematemātisko saprašanu" par sekām ar "pareizo matemātiku teorētiskā fizikā."

Digitālās filozofijas pētnieki šķiet nenoliedz pamatojumus, kas arī saskatīti šūnu automātu idejās un apgalvo, ka digitālā fizika nodarbojās ar iespējamiem secinājumiem, ja ir pieņēmums, ka Visums ir kā Tjūringa mašīna, milzīgs, pilnīgs Alana Tjūringa šūnu automāta lauks. Tomass Kempbels spriežot par "visu" skaidrojis, kā "mīlestība ir būtībā apziņa ar zemu entropiju.""Mana Lielā Teorija par Visu" : (2007)  

Kritika
Vīnes Universitātes teorētiskais fiziķis Karls Svozils rakstījis, ka trūkst pierādījumu, ka Visums nodarbojās ar datoram līdzīgu skaitļošanu. Svozila raksts: "Skaitļošanas Visumi"  Tomass Kempbels atstāstījis kādu Fredkina skaidrojumu šādi:

Vairums elementārdaļiņu fiziķi apšauba izotropiju ļoti mazos mērogos  (fizikālo īpašību neatkarību no virziena). Digitālajā fizikā, kā arī skaitļošanas ideju vēsturē, digitālā ģeometrija (ciparu ģeometrija)  Digitālās ģeometrijas algoritmi   Ievads digitālā ģeometrijā  esot izotropisks Visuma modelēšanas (3D modelēšanas) paņēmiens. Angļu filozofs Kārlis Popers nosaucis "kosmoloģisko principu" par dogmu jo "mūsu neziņa tiek padarīta par principu, ka mēs kaut ko saprotam".  Raksts: Popers kritizē kosmoloģiju 

Pētnieku uzskaitījums (nepilns)
Edvards Fredkins, Gregorijs Čeitins (Gregory Chaitin),  Čeitina mājaslapa  "Ievads digālā filozofijā"  Stīvens Volframs, Konrāds Cūze Cūzes biogrāfija Karls Svozils, Ričards Fainmens, Franks Vilčeks (Frank Wilczek),
Alekss Visners-Gross (Alex Wissner-Gross) Alex Wissner-Gross  Lee Smolin Raksts: Smolins kritizē kvantu mehāniku  Tomass Kempbels

Atsauces

Ārējās saites
   Edvarda Fredkina mājaslapa
  Tomasa Kempbela mājaslapa
  Konrāda Cūzes mājaslapa
  Karla Svozila mājaslapa 
  Digitālo fiziku fragments (Boikets) 

Kategorija:Kosmoloģija
Kategorija:Prāta filozofija
Kategorija:Fizikas filozofija