Nobela prēmijas laureāti fizikā

Nobela prēmijas laureāti fizikā ir zinātnieki, kas saņēmuši Nobela prēmiju fizikā (). Tās ir ikgadējs apbalvojums par ieguldījumu fizikā. Nobela prēmija fizikā ir viena no piecām Alfrēda Nobela dibinātajām Nobela prēmijām (izveidota saskaņā ar Nobela 1895. gadā parakstīto testamentu). Kopš 1901. gada to pasniedz Zviedrijas Karaliskā Zinātņu Akadēmija svinīgā ceremonijā Zviedrijas galvaspilsētā Stokholmā katru gadu 10. decembrī (A. Nobela nāves dienā).

Balvas piešķiršanu organizē Nobela fonds un Komiteja, kas sastāv no pieciem Zviedrijas Karaliskās Zinātņu Akadēmijas ievēlētiem locekļiem. Apbalvošana notiek Stokholmas koncertzālē. Katram fizikas Nobela prēmijas laureātam tiek pasniegta zelta medaļa, diploms un naudas balva. The Nobel Prize for Physics and Chemistry.

 Daži fakti 
 Pirmo Nobela prēmiju fizikā 1901. gada 10. decembrī saņēma vācu zinātnieks Vilhelms Rentgens par ieguldījumu rentgenstaru atklāšanā.
 Vienīgais zinātnieks, kas saņēmis Nobela prēmiju fizikā divas reizes, ir Džons Bardīns (1956, 1972). Divas reizes Nobela prēmiju ir saņēmusi arī Marija Sklodovska-Kirī, bet divās dažādās nozarēs: fizikā (1903) un ķīmijā (1911).
 Nobela prēmijas fizikā saņēmušas tikai 4 sievietes: Marija Sklodovska-Kirī (1903), Marija Geperte-Maiere (1967), Donna Striklenda (2018) un Andrea Geza (2020).
 Jaunākais laureāts, kas jebkad saņēmis Nobela prēmiju, bija Viljams Lorenss Bregs (1915), kas saņēma Nobela prēmiju fizikā 25 gadu vecumā.
 Vecākais laureāts, kas saņēmis Nobela prēmiju fizikā, bija Artūrs Eškins (2018), kas saņēma Nobela prēmiju fizikā 96 gadu vecumā.
 Līdz 2023. gadam piešķirtas 117 Nobela prēmijas fizikā. Tās piešķirtas 224 laureātiem (Džons Bardīns apbalvots divas reizes). Sešas reizes prēmija fizikas jomā netika piešķirta (1916, 1931, 1934, 1940—1942).

 Laureāti 

 1901—1910 
 Gads Laureāti ValstsInformācija par laureāta valsts piederību norādīta saskaņā ar Nobela balvas oficiālo mājas lapu nobelprize.org un var nesakrist ar laureāta dzimto valsti vai pilsonību. Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1901 Vilhelms Rentgens(1845—1923)  "atzinībā par izcilo darbu, ko viņš veicis, atklājot rentgenstarus, kas nosaukti viņa vārdā" 100px 1902 Hendriks Lorencs(1853—1928) "atzinībā par izcilo darbu, ko viņi veica, pētot magnētiskā lauka ietekmi uz starojumu" (Zēmaņa efekts) 100px Pīters Zēmanis(1865—1943)  100px 1903 Anrī Bekerels(1852—1908)  "atzinībā par izcilo darbu, ko viņš veicis, atklājot spontāno radioaktivitāti" 100px Pjērs Kirī(1859—1906)  "atzinībā par izcilo darbu, ko viņi veica kopā, pētot Antuāna Bekerela atklāto radioaktivitātes parādību" 100px Marija Sklodovska-Kirī(1867—1934) (dzimusi Varšavā, Polijas Karalistē) 100px 1904 Džons Strats(1842—1919)  "par nozīmīgāko gāzu blīvuma pētījumiem un par šo pētījumu rezultātā atklāto argona gāzi" 100px 1905 Filips Lenards(1862—1947) (dzimis Bratislavā) "par viņa darbu, veicot katodstaru pētījumus" 100px 1906 Dž. Dž. Tomsons(1856—1940)  "atzinībā par viņa lielajiem nopelniem teorētiskos un eksperimentālos pētījumos par elektrības izlādi gāzēs" 100px 1907 Alberts Maikelsons(1851—1931) (dzimis Stšelno) "par precīzu optisko instrumentu izstrādāšanu un ar tiem veiktajiem spektroskopiskiem un metroloģiskiem pētījumiem" 100px 1908 Gabriels Lipmans(1845—1921) (dzimis Luksemburgā) "par krāsainu fotoattēlu iegūšanas metodi, kas balstīta uz interferences parādību"100px 1909 Guljelmo Markoni(1874—1937)  "atzinībā par viņu ieguldījumu bezvadu telegrāfa attīstībā" 100px Kārlis Ferdinands Brauns(1850—1918)  100px 1910 Johaness Dideriks van der Vālss(1837—1923)  "par viņa darbu gāzu un šķidrumu stāvokļa vienādojuma izstrādāsanā" 100px

 1911—1920 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1911 Vilhelms Vīns(1864—1928)  "par likumu atklāšanu, kas nosaka siltuma izstarošanu" (pētījis absolūti melna ķermeņa siltuma starojumu) 100px 1912 Gustavs Dalens(1869—1937)  "par viņa izgudroto automātisko regulatoru un tā pielietojumu gāzu akumulatoros bāku un boju apgaismojumam" 100px 1913 Heike Kamerlings Oness(1853—1926)  "par vielas īpašību pētījumiem zemās temperatūrās, kas radīja iespēju ražot šķidro hēliju" 100px 1914 Makss fon Laue(1879—1960)  "par viņa atklāto rentgenstaru difrakciju kristālos" (kas bija svarīgs solis rentgenspektroskopijas attīstībā)100px 1915 Viljams Henrijs Bregs(1862—1942)  "par viņu darbu kristālu struktūras analīzē ar rentgenstaru palīdzību" (kas bija svarīgs solis rentgendifraktometrijas attīstībā) 100px Viljams Lorenss Bregs(1890—1971) (dzimis Adelaidē) 100px 1916 Prēmija netika piešķirta 1917 Čārlzs Barkla(1877—1944)  "atklājis elementiem raksturīgo rentgenstarojumu"" (kas bija vēl viens svarīgs solis rentgenspektroskopijas attīstībā) 100px 1918 Makss Planks(1858—1947)  "atzinībā par viņa darbu, atklājot enerģijas kvantu, kas veicināja fizikas attīstību" 100px 1919 Johanness Štarks(1874—1957)  "par viņa atklājumiem par Doplera efektu kanālstaros un spektrālo līniju sašķelšanos elektriskajā laukā" 100px 1920 Šarls Gijoms(1861—1938)  "pateicībā par ieguldīto darbu precīzos mērījumos fizikā, atklājot niķeļa piejaukumu anomālijas tēraudā" 100px

 1921—1930 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1921 Alberts Einšteins(1879—1955)  "par viņa ieguldījumu teorētiskajā fizikā, un īpaši par fotoelektriskā efekta likuma atklāšanu" 100px 1922 Nilss Bors(1885—1962)  "par viņa ieguldījumu atomu struktūras un to radiācijas izpētē" 100px 1923 Roberts Milikens(1868—1953)  "par viņa darbu elektriskā elementārlādiņa un fotoelektriskā efekta izpētē" 100px 1924 Manne Sīgbāns(1886—1978)  "par viņa atklājumiem un pētījumiem rentgenspektroskopijas jomā" 100px 1925 Džeimss Franks(1882—1964)  "par viņu atklātajiem elektronu un atomu sadursmju likumiem" 100px Gustavs Hercs(1887—1975)  100px 1926 Žans Perēns(1870—1942)  "par viņa darbiem par vielas diskrēto struktūru, un īpaši par viņa atklāto nogulsnēšanās līdzsvaru" 100px 1927 Arturs Komptons(1892—1962)  "par viņa vārdā nosauktā efekta atklāšanu" (Komptona efekts) 100px Čārlzs Vilsons(1869—1959) (dzimis Skotijā) "par viņa metodi elektriski lādētu daļiņu pārvietošanās ceļa novērošanai ar tvaika kondensācijas palīdzību" (Vilsona kamera) 100px 1928 Ouens Ričardsons(1879—1959)  "par viņa termojonu emisijas pētījumiem, un īpaši par viņa vārdā nosauktā likuma atklāšanu" (Ričardsona likums) 100px 1929 Luijs de Brojī(1892—1987)  "par viņa elektronu viļņu dabas atklāšanu" (de Brojī viļņu) 100px 1930 Čandrasekhara Venkata Rāmans(1888—1970)  "par gaismas izkliedes pētījumiem, un par viņa vārdā nosauktā efekta atklāšanu" (Rāmana efekts) 100px

 1931—1940 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1931 Prēmija netika piešķirta 1932 Verners Heizenbergs(1901—1976)  "par kvantu mehānikas radīšanu, kuras pielietojums, cita starpā, noveda pie ūdeņraža alotropisko formu atklāšanas" 100px 1933 Ervīns Šrēdingers(1887—1961) "par atoma teorijas jaunu, produktīvu formu atklāšanu" (kvantu mehānikas attīstīšana) 100px Pols Diraks(1902—1984)  100px 1934 Prēmija netika piešķirta 1935 Džeimss Čedviks(1891—1974)  "par neitrona atklāšanu" 100px 1936 Viktors Hess(1883—1964)  "par kosmiskā starojuma atklāšanu" 100px Kārls Deivids Andersons(1905—1991)  "par pozitrona atklāšanu" 100px 1937 Klintons Deivisons(1881—1958)  "par elektronu difrakcijas kristālos eksperimentālu atklāšanu" 100px Džordžs Tomsons(1892—1975)  100px 1938 Enriko Fermi(1901—1954)  "par jaunu radioaktīvu elementu iegūšanu neitronu apstarošanas rezultātā, un par lēno neitronu izraisīto kodolreakciju atklāšanu" 100px 1939 Ernests Lorenss(1901—1958)  "par ciklotrona izgudrošanu un pilnveidošanu, un par iegūtajiem rezultātiem, īpaši attiecībā uz mākslīgajiem radioaktīvajiem elementiem" 100px 1940 Prēmija netika piešķirta

 1941—1950 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1941 Prēmija netika piešķirta 1942 Prēmija netika piešķirta 1943 Oto Šterns(1888—1969) (dzimis Vācijā) "par viņa ieguldījumu molekulāro kūļu metodes attīstībā, un par protona magnētiskā momenta atklāšanu" 100px 1944 Izidors Rabi(1898—1988) (dzimis Austroungārijā "par viņa rezonanses metodi atoma kodola magnētisko īpašību ierakstīšanai" 100px 1945 Volfgangs Pauli(1900—1958)  "par izslēgšanas principa atklāšanu, sauktu arī par Pauli principu" 100px 1946 Persijs Viljamss Bridžmens(1882—1961)  "par viņa izgudroto aparatūru ļoti augstu spiedienu radīšanai, un par viņa atklājumiem augstu spiedienu fizikas jomā" 100px 1947 Edvards Epltons(1892—1965)  "par atmosfēras augšējo slāņu pētījumiem, īpaši par tā saucamā Epltona slāņa atklāšanu" 100px 1948 Patriks Blekets(1897—1974)  "par Vilsona kameras metodes attīstīšanu, un par atklājumiem kodolfizikas un kosmiskās radiācijas jomās" 100px 1949 Hideki Jukava(1907—1981)  "par mezonu paredzēšanu, balstoties uz teorētiskiem kodolspēku pētījumiem" 100px 1950 Sesils Pauels(1903—1969)  "par fotogrāfiskās kodolprocesu pētīšanas metodes attīstību, un par atklājumiem mezonu pētījumos, izmantojot šo metodi" 100px

 1951—1960 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1951 Džons Kokrofts(1897—1967)  "par viņu pirmatklājēju darbu, veicot atoma kodola transmutācijas ar mākslīgi paātrinātām atomu daļiņām" 100px Ernests Voltons(1903—1995)  100px 1952 Fēlikss Blohs(1905—1983) (dzimis Cīrihē) "par jaunu metožu izveidošanu precīziem kodolu magnētisma mērījumiem un ar to saistītajiem atklājumiem" 100px Edvards Milss Pērsels(1912—1997)  100px 1953 Frics Zernike(1888—1966)  "par viņa izveidoto fāzes kontrasta metodi, īpaši par viņa izgudroto fāzes kontrasta mikroskopu" 100px 1954 Makss Borns(1882—1970) (dzimis Breslavā) "par viņa fundamentālajiem pētījumiem kvantu mehānikā, īpaši par viņa viļņu funkcijas statistisko interpretāciju" 100px Valters Bote(1891—1957)  "par sakrišanas metodes izstrādāšanu un ar to izdarītajiem atklājumiem elementārdaļinu fizikā" 100px 1955 Viliss Lems(1913—2008)  "par viņa atklājumiem ūdeņraža atoma spektra sīkstruktūrā" 100px Polikarps Kušs(1911—1993) (dzimis Vācijā) "par elektrona magnētiskā momenta precīzu noteikšanu" 100px 1956 Viljams Šoklijs(1910—1989) (dzimis Londonā) "par viņu pusvadītāju pētījumiem un tranzistora efekta atklāšanu" 100px Volters Brateins(1902—1987)  100px Džons Bardīns(1908—1991)  100px 1957 Li Džendao(1926—2024) Ķīnas Republika  "par viņu pētījumiem tā sauktās paritātes likumu jomā, kas ļāva izdarīt būtiskus atklājumus attiecībā uz elementārdaļiņām" 100px Jans Džeņnins(1922—2025) Ķīnas Republika  100px 1958 Pāvels Čerenkovs(1904—1990)  "par Čerenkova efekta atklāšanu un izskaidrošanu" 100px Iļja Franks(1908—1990)  100px Igors Tamms(1895—1971)  100px 1959 Emīlio Segrē(1905—1989) (dzimis Itālijā) "par antiprotona atklāšanu" 100px Ouens Čemberlens(1920—2006)  100px 1960 Donalds Gleizers(1926—2013)  "par pūslīšu kameras izgudrošanu" 100px

 1961—1970 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1961 Roberts Hofštadters(1915—1990)  "par viņa pirmatklājēja pētījumiem par elektronu izkliedi atoma kodolā un izdarītajiem atklājumiem attiecībā uz nuklonu struktūru" 100px Rudolfs Mesbauers(1929—2011)  "par viņa gamma starojuma rezonanses absorbcijas pētījumiem, un par efekta atklāšanu, kas nosaukts viņa vārdā" 100px 1962 Ļevs Landaus(1908—1968) (dzimis Baku) "par viņa pirmatklājēja kondensētās matērijas teorijām, īpaši par šķidrā hēlija teoriju" 100px 1963 Jūdžīns Vīgners(1902—1995) (dzimis Budapeštā) "par viņa ieguldījumu atoma kodola un elementārdaļiņu teorijā, īpaši par fundamentālo simetrijas principu atklāšanu un pielietojumu" 100px Marija Geperte-Maiere(1906—1972) (dzimusi Katovicē) "par viņu atklājumiem attiecībā uz kodola čaulu struktūru" 100px Hanss Jensens(1907—1973)  100px 1964 Čārlzs Taunss(1915—2015)  "par fundamentālo darbu kvantu elektronikas jomā, kas ļāva konstruēt oscilatorus un pastiprinātājus, kas darbojas saskaņā ar māzera—lāzera principu" 100px Nikolajs Basovs(1922—2001)  100px Aleksandrs Prohorovs(1916—2002)  100px 1965 Ričards Fainmens(1918—1988)  "par viņu fundamentālo darbu kvantu elektrodinamikā, kas būtiski ietekmēja elementārdaļiņu fiziku" 100px Džulians Švingers(1918—1994)  100px Sinitiro Tomonaga(1906—1979)  100px 1966 Alfrēds Kastlers(1902—1984)  "par optisko metožu atklāšanu un attīstīšanu Herca rezonanses pētījumiem atomā" 100px 1967 Hanss Bēte(1906—2005) (dzimis Strasbūrā) "par viņa ieguldījumu kodolreakciju teorijā, īpaši par viņa atklājumiem attiecībā uz enerģijas rašanos zvaigznēs" 100px 1968 Luiss Alvaress(1911—1988)  "par viņa izšķirošo ieguldījumu elementārdaļiņu fizikā, īpaši par liela skaita rezonanses stāvokļu atklāšanu, kas kļuva iespējama, viņam pilnveidojot ūdeņraža pūslīšu kameras izmantošanu un datu analīzi" 100px 1969 Marijs Gells-Manns(1929—2019)  "par viņa ieguldījumu un atklājumiem attiecībā uz elementārdaļiņu klasifikāciju un to mijiedarbību" 100px 1970 Hanness Alfvēns(1908—1995)  "par fundamentālo darbu un atklājumiem magnetohidrodinamikā ar noderīgiem pielietojumiem dažādās plazmas fizikas jomās" 100px Luijs Eižens Felikss Neēls(1904—2000)  "par fundamentālo darbu un atklājumiem antiferomagnētismā un ferimagnētismā, kas veicināja nozīmīgus pielietojumus cietvielu fizikā" 100px

 1971—1980 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1971 Deniss Gabors(1900—1979) (dzimis Budapeštā, Ungārijā) "par hologrāfiskās metodes izgudrošanu un attīstīšanu" 100px 1972 Džons Bardīns(1908—1991)  "par viņu kopēji izstrādāto supravadāmības teoriju, dēvētu par BKŠ teoriju" 100px Leons Kūpers(1930—2024)  100px Džons Šrīfers(1931—2019)  100px 1973 Leo Esaki(dzimis 1925. gadā)  "par viņu eksperimentāliem atklājumiem sakarā ar tuneļparādībām pusvadītājos un supravadītājos, attiecīgi" 100px Īvars Jēvers(1929—2025) (dzimis Bergenā, Norvēģijā) 100px Braiens Džozefsons(dzimis 1940. gadā)  "par viņa teorētiskajiem paredzējumiem par suprastrāvas īpašībām, tai ejot cauri tuneļbarjerai, īpaši par parādību, kas zināma kā Džozefsona efekts" 100px 1974 Martins Rails(1918—1984)  "par viņu pirmatklājēju pētījumiem radio astrofizikā: Railam par viņa novērojumiem un izgudrojumiem, īpaši par apertūras sintēzes metodi, un Hjūišam par viņa izšķirošo lomu pulsāru atklāšanā" 100px Entonijs Hjūišs(1924—2021)  100px 1975 Oge Bors(1922—2009)  "par sakarības atklāšanu starp kolektīvo kustību un daļiņu kustību atoma kodolā un uz šīs sakarības balstītas atoma kodola struktūras teorijas attīstīšanu" 100px Bens Motelsons(1938—2022) (dzimis Čikāgā, ASV) 100px Džeimss Reinvoters(1917—1986)  100px 1976 Bērtons Rihters(1931—2018)  "par viņu pirmatklājēju darbu jauna veida smago elementārdaļiņu atklāšanā" 100px Semjuels Džaodžuns Dins(dzimis 1936. gadā)  100px 1977 Filips Andersons(1923—2020)  "par magnētisku un nesakārtotu sistēmu elektroniskās struktūras fundamentālajiem teorētiskajiem pētījumiem" 100px Nevils Mots(1905—1996)  100px Džons van Vlaks(1899—1980)  100px 1978 Pjotrs Kapica(1894—1984)  "par viņa izgudrojumiem un atklājumiem zemo temperatūru fizikā" 100px Arno Penziass(1933—2024) (dzimis Minhenē) "par kosmiskā mikroviļņu fona starojuma atklāšanu" 100px Roberts Vilsons(dzimis 1936. gadā)  100px 1979 Šeldons Glešovs(dzimis 1932. gadā)  "par viņu ieguldījumu vienotas elementārdaļiņu vājās un elektromagnētiskās mijiedarbības teorijas veidošanā, kas ietvēra vājās neitrālās strāvas paredzēšanu" 100px Abduss Salams(1926—1996) (dzimis Džangā, Britu Indijā) 100px Stīvens Veinbergs(1933—2021)  100px 1980 Džeimss Kronins(1931—2016)  "par atklājumu saistībā ar fundamentālo simetrijas principu zudumu, sabrūkot neitrālajiem K mezoniem" 100px Vals Fičs(1923—2015)  100px

 1981—1990 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1981 Nikolāss Blūmbergens(1920—2017) (dzimis Dordrehtā, Nīderlandē) "par viņu ieguldījumu lāzeru spektroskopijas attīstībā" 100px Artūrs Šavlovs(1921—1999)  100px Kajs Sīgbāns(1918—2007)  "par viņa ieguldījumu augstas izšķirtspējas elektronu spektroskopijas attīstībā" 100px 1982 Kenets Vilsons(1936—2013)  "par viņa kritisko parādību teoriju, saistībā ar fāzu pārejām" 1983 Subrahmanjans Čandrasekars(1910—1995) (dzimis Lahorā, Britu Indijā) "par zvaigžņu struktūras un evolūcijas fizikālo procesu teorētiskajiem pētījumiem" 100px Viljams Alfrēds Faulers(1911—1995)  "par teorētiskajiem un eksperimentālajiem pētījumiem saistībā ar kodolreakcijām, kurām ir liela nozīme ķīmisko elementu veidošanās procesos Visumā" 100px 1984 Karlo Rubija(dzimis 1934. gadā)  "par viņu izšķirošo ieguldījumu lielajā projektā, kas noveda pie lauka W un Z daļiņu, vājās mijiedarbības izplatītāju, atklāšanas" 100px Simons van der Mērs(1925—2011)  1985 Klauss fon Klicings(dzimis 1943. gadā)  "par kvantētā Hola efekta atklāšanu" 100px 1986 Ernsts Ruska(1906—1988)  "par viņa fundamentālo darbu elektronu optikā un par pirmā elektronu mikroskopa konstruēšanu" Gerds Binnigs(dzimis 1947. gadā)  "par viņu konstruēto rastra tuneļmikroskopu" 100px Heinrihs Rorers(1933—2013)  100px 1987 Johanness Georgs Bednorcs(dzimis 1950. gadā)  "par viņu nozīmīgo izrāvienu, atklājot keramisko materiālu supravadītspēju" 100px Karls Aleksandrs Millers(dzimis 1927. gadā)  100px 1988 Leons Ledermans(1922—2018)  "par neitrīno kūļa metodi un leptonu dupleta struktūras demonstrēšanu, atklājot miona neitrīno" 100px Melvins Švarcs(1932—2006)  Džeks Steinbergers(1921—2020) (dzimis Vācijā) 100px 1989 Normans Remzijs(1915—2011)  "par atdalīto oscilatoru lauku metodes izgudrošanu un tās pielietošanu ūdeņraža māzera un citos atompulksteņos" 100px Hanss Dēmelts(1922—2017) (dzimis Gerlicā, Vācijā) "par jonu satveršanas metodes izstrādāšanu" Volfgangs Pauls(1913—1993)  1990 Džeroms Frīdmens(dzimis 1930. gadā)  "par viņu pirmatklājēju pētījumiem par elektronu dziļo, neelastīgo izkliedi uz protoniem un saistītiem neitroniem, kam ir bijusi būtiska nozīme kvarku modeļa izveidošanai elementārdaļiņu fizikā" 100px Henrijs Kendals(1926—1999)  100px Ričards Teilors(1929—2018)  100px

 1991—2000 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1991 Pjērs Žils de Žēns(1932—2007)  "par atklājumu, ka metodes, kas radītas molekulārās kārtības pētīšanai vienkāršās sistēmās, var vispārināt sarežģītākām matērijas formām, īpaši attiecībā uz šķidrajiem kristāliem un polimēriem" 100px 1992 Žoržs Šarpaks(1924—2010) (dzimis Polijā) "par daļiņu detektoru izgudrošanu un pilnveidošanu, īpaši par daudzvadu proporcionālo kameru" 100px 1993 Rasels Halss(dzimis 1950. gadā)  "par jauna tipa pulsāru atklāšanu, tādējādi paplašinot gravitācijas pētīšanas iespējas" 100px Džozefs Teilors(dzimis 1941. gadā)  100px 1994 Bertrams Brokhauss(1918—2003)  "par neitronu spektroskopijas pilnveidošanu un par pirmatklājēja ieguldījumu neitronu izkliedes metožu izstrādāšanā kondensētās matērijas pētījumiem" 100px Klifords Šalls(1915—2001)  "par neitronu difrakcijas metodes pilnveidošanu un par pirmatklājēja ieguldījumu neitronu izkliedes metožu izstrādāšanā kondensētās matērijas pētījumiem" 100px 1995 Martins Luiss Pērls(1927—2014)  "par tau leptona atklāšanu un par pirmatklājēja eksperimentālo ieguldījumu leptonu fizikā" 100px Frederiks Reinss(1918—1998)  "par neitrīno uztveršanu un par pirmatklājēja eksperimentālo ieguldījumu leptonu fizikā" 100px 1996 Deivids Moriss Lī(dzimis 1931. gadā)  "par hēlija-3 supraplūstamības atklāšanu" 100px Daglass Osherofs(dzimis 1945. gadā)  100px Roberts Ričardsons(1937—2013)  100px 1997 Stīvens Ču(dzimis 1948. gadā)  "par metodes izstrādāšanu atomu atdzesēšanai un satveršanai ar lāzera gaismas palīdzību" 100px Klods Kohentannodji(dzimis 1933. gadā) (dzimis Alžīrijā) 100px Viljams Filips(dzimis 1948. gadā)  100px 1998 Roberts Laflins(dzimis 1950. gadā)  "par jaunas formas kvantu plūsmas ar frakcionāli lādētu ierosināšanu atklāšanu" 100px Horsts Štermers(dzimis 1949. gadā)  100px Daniels Cui(dzimis 1939. gadā) (dzimis Henaņā, Ķīnā) 100px 1999 Gerards 't Hofts(dzimis 1946. gadā)  "par elektrovājo mijiedarbību kvantu struktūras izskaidrošanu fizikā" 100px Martinuss Veltmans(1931—2021)  100px 2000 Žoress Alfjorovs(1930—2019)  "par heterogēno pusvadītāju struktūras izveidošanu, kas izmantojamas ātrdarbīgās un optoelektroniskās sistēmās" 100px Herberts Kroemers(dzimis 1928. gadā)  100px Džeks Kilbijs(1923—2005)  "par viņa ieguldījumu integrālo shēmu izgudrošanā" 100px

 2001—2010 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 2001 Ēriks Kornels(dzimis 1961. gadā)  "par Bozes—Einšteina kondensācijas sasniegšanu sārmu atomu gāzēs, un par agrākajiem kondensātu īpašību fundamentālajiem pētījumiem" 100px Volfgangs Keterle(dzimis 1957. gadā)  100px Karls Vīmans(dzimis 1951. gadā)  100px 2002 Reimonds Deiviss(1914—2006)  "par pirmatklājēju ieguldījumu astrofizikā, īpaši par kosmisko neitrīno noteikšanu" 100px Masatosi Kosiba(1926—2020)  100px Rikardo Džakoni(1931—2018) (dzimis Dženovā, Itālijā) "par pirmatklājēja ieguldījumu astrofizikā, kas noveda pie kosmisko rentgenstaru avotu atklāšanas" 100px 2003 Aleksejs Abrikosovs(1928—2017)  "par pirmatklājēju ieguldījumu supravadītāju un suprašķidrumu teorijā" 100px Vitālijs Ginzburgs(1916—2009)  100px Entonijs Legets(dzimis 1938. gadā)  100px 2004 Deivids Gross(dzimis 1941. gadā)  "par asimptotiskās brīvības atklāšanu stiprās mijiedarbības teorijā" 100px Deivids Policers(dzimis 1949. gadā)  100px Frenks Vilčeks(dzimis 1951. gadā)  100px 2005 Rojs Globers(dzimis 1925. gadā)  "par viņa ieguldījumu optiskās koherences kvantu teorijā" 100px Džons Hols(dzimis 1934. gadā)  "par viņu ieguldījumu precīzas lāzeru spektroskopijas attīstībā, ieskaitot optisko frekvenču sēriju metodi" 100px Teodors Henšs(dzimis 1941. gadā)  100px 2006 Džons Meters(dzimis 1946. gadā)  "par kosmisko mikroviļņu fona starojuma absolūti melnā ķermeņa formas un anizotropijas atklāšanu" 100px Džordžs Smūts(dzimis 1945. gadā)  100px 2007 Albērs Fērs(dzimis 1938. gadā)  "par gigantiskās magnētiskās pretestības atklāšanu" 100px Peters Grīnbergs(1939—2018)  100px 2008 Joičiro Nambu(1921—2015) (dzimis Tokijā, Japānā) "par spontānā simetrijas laušanas mehānisma atklāšanu elementārdaļiņu fizikā" 100px Makoto Kobajaši(dzimis 1944. gadā)  "par lauztās simetrijas izcelšanās atklāšanu, kas nosaka vismaz trīs kvarku ģimeņu esamību dabā" 100px Tošihide Maskava(1940—2021)  100px 2009 Čārlzs Kao(1933—2018) (dzimis Šanhajā, Ķīnā) "par novatoriskiem sasniegumiem gaismas pārraidē šķiedrās optiskajos sakaru tīklos"100px Vilards Boils(1924—2011) (dzimis Kanādā) "par attēlveidojošas pusvadītāju mikroshēmas — CCD sensora, izgudrošanu" 100px Džordžs Smits(dzimis 1930. gadā)  100px 2010 Andre Geims(dzimis 1958. gadā) (dzimis Sočos, PSRS) "par novatoriskiem eksperimentiem attiecībā uz divdimensionālo materiālu grafēnu"100px Konstantīns Novosjolovs(dzimis 1974. gadā)  100px

 2011—2020 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 2011 Sols Perlmuters(dzimis 1959. gadā)  "par Visuma izplešanās paātrināšanās atklāšanu, veicot tālu esošu supernovu novērojumus" 100px Braiens Šmits(dzimis 1967. gadā)  100px Ādams Rīss(dzimis 1969. gadā)  100px 2012 Seržs Arošs(dzimis 1944. gadā)  "par novatoriskām eksperimentālām metodēm, kas ļauj mērīt un manipulēt atsevišķas kvantu sistēmas" 100px Deivids Vainlends(dzimis 1944. gadā)  100px 2013 Fransuā Anglērs(dzimis 1932. gadā)  "par teorētiskā mehānisma atklāšanu, kas dod ieguldījumu mūsu izpratnē par elementārdaļiņu masas izcelsmi, un kas nesen guva apstiprinājumu, atklājot paredzēto, fundamentālo daļiņu ATLAS un CMS eksperimentos CERN-a Lielajā hadronu pretkūļu paātrinātājā" 100px Pīters Higss(dzimis 1929. gadā)  100px 2014 Isamu Akasaki(1929—2021)  "par jauna energoefektīva, videi draudzīga gaismas avota — zilo gaismu izstarojošas diodes (LED) — izgudrošanu" 100px Hirosi Amano(dzimis 1960. gadā)  100px Sudzi Nakamura(dzimis 1954. gadā) (dzimis Ikatā, Japānā) 100px 2015 Takaaki Kadzita(dzimis 1959. gadā)  "par neitrīno oscilāciju atklāšanu, kas parāda, ka neitrīno ir masa" 100px Arturs Makdonalds(dzimis 1943. gadā)  (dzimis Sidnejā, Austrālijā) 100px 2016 Deivids Dž. Tuless(1934—2019)  "par topoloģisko fāzes pāreju un vielas topoloģisko fāzu teorētiskajiem atklājumiem"100px Dankans Haldeins(dzimis 1951. gadā) 100px Džons Maikls Kosterlics(dzimis 1942. gadā)  100px2017Rainers Veiss(dzimis 1932. gadā) "par ieguldījumu LIGO detektorā un gravitācijas viļņu novērojumu" 100pxBerijs Berišs(dzimis 1936. gadā) 100pxKips Torns(dzimis 1940. gadā) 100px2018Artūrs Eškins(1922—2020) "par "optisko pinceti" un tās pielietojumu bioloģiskās sistēmās" 100pxŽerārs Murū(dzimis 1944. gadā) "par lielas intensitātes ultra-īsu optisko impulsu ģenerēšanas metodi" 100pxDonna Striklenda(dzimusi 1959. gadā) 100px2019Džeimss Pīblss(dzimis 1935. gadā) "par teorētiskajiem atklājumiem fizikālajā kosmoloģijā 100pxMišels Majors(dzimis 1942. gadā) "par citplanētas, kas riņķo ap Saules tipa zvaigzni, atklāšanu" 100pxDidjē Kelozs(dzimis 1966. gadā) 100px2020Rodžers Penrouzs(dzimis 1931. gadā) "par atklājumu, ka melno caurumu veidošanos paredz vispārīgā relativitātes teorija" 100pxReinhards Gencels(dzimis 1952. gadā) "par supermasīva kompakta objekta atklāšanu mūsu galaktikas centrā" 100pxAndrea Geza(dzimusi 1965. gadā)100px

 2021—pašlaik 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 2021 Sjukuro Manabe(dzimis 1931. gadā)  "par Zemes klimata fizisko modelēšanu, mainīguma kvantitatīvu noteikšanu un globālās sasilšanas ticamu prognozēšanu" 100px Klauss Haselmans(dzimis 1931. gadā)  Džordžo Parizi(dzimis 1948. gadā)  "par nekārtību un svārstību mijiedarbības atklāšanu fiziskajās sistēmās no atoma līdz planētu mērogiem" 100px2022Alēns Aspekts(dzimis 1947. gadā) "par eksperimentiem ar sapītiem fotoniem, atklājot Bella nevienlīdzības pārkāpumu, un atklājumiem kvantu informācijas zinātnē" 100pxDžons Klausers(dzimis 1942. gadā) 100pxAntons Ceilingers(dzimis 1945. gadā) 100px2023Anna Lijē(dzimusi 1958. gadā) "par eksperimentālām metodēm, kas rada atosekundes gaismas impulsus, lai pētītu elektronu dinamiku matērijā" 100pxFerencs Krauss(dzimis 1962. gadā) 100pxPjērs Agostīni(dzimis 1941. gadā)100px2024Džons Hopfīlds(dzimis 1933. gadā) "par fundamentāliem atklājumiem un izgudrojumiem, kas nodrošina mašīnmācīšanos ar mākslīgajiem neironu tīkliem" 100pxDžefrijs Hintons(dzimis 1947. gadā) 100px2025Džons Klārks(dzimis 1942. gadā) "par atklājumiem kvantu mehānikas jomā, kas palīdzēja atklāt makroskopisko kvantumehānisko tunelēšanu un enerģijas kvantizāciju elektriskajā ķēdē.Nobela prēmija fizikā piešķirta ASV zinātniekiem par atklājumiem kvantu mehānikas jomā lsm.lv 2025. gada 7. oktobrī 100pxMišels Devorē(dzimis 1953. gadā) 100pxDžons Martiniss(dzimis 1958. gadā)100px

 Laureāti pēc valsts 
Saskaņā ar datiem uz 2024. gadu, 118 Nobela prēmijas fizikā piešķirtas 226 laureātiem (Džons Bardīns apbalvots divas reizes) no 19 valstīm.

Laureātiem, kam norādītas divu valstu piederības, tabulā katrai no valstīm pieskaitīta puse punkta.
 Valsts Laureātu skaits   96   27   25,5   17  un   10   9,5   8,5   5,5   5   4   4   4   3 Ķīnas Republika   2   1   1   1   1   1 Kopā (līdz 2024. gadam)  226

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Nobela prēmija fizikā