Avotiņkalns

Avotiņkalns ir pilskalns Aizkraukles novada Klintaines pagastā. Mūsdienās atrodas Pļaviņu ūdenskrātuves labajā krastā  pie Auzānu mājām mežu apaugušā un grūti pieejamā kalnainā vietā. Savu nosaukumu pilskalns ieguvis no avota pie Avotiņu mājām, kuru vieta tagad atrodas Pļaviņu HES ūdenskrātuves dibenā. Pēc pilskalnā atrastajām bezripas keramikas lauskām uzskata, ka Avotiņkalns kā pilskalns izmantots vidējā un vēlajā dzelzs laikmetā.

 Raksturojums 
Pilskalns ierīkots ziemeļrietumu-dienvidaustrumu  virzienā orientētā kalnā, kas ziemeļu pusē paceļas par 42 m, bet dienvidrietumu pusē par 10—18 m augstumā. Kalna kaupres šaurākais un lēzenākais dienvidaustrumu gals pārrakts ar trīs grāvjiem, starp kuriem uzbērti divi ap 2 m augsti vaļņi. Kalns stipri sapostīts ar Pirmā pasaules kara ierakumiem, no kuriem īpaši cietuši vaļņi un grāvji. Kā pilskalna plakumā, tā arī grāvju un vaļņu rajonā un kaupres turpinājumā aiz pārrakumiem konstatējams intensīvs, melns kultūrslānis.
Pirmās ziņas par pilskalnu sniedzis Kārlis fon Lēviss of Menārs 1900. gadā.Lowis of Menar K. v. Kokenhusen und Umgebung., Riga, 1900. 1930. gadā savas Vidzemes pilskalnu apsekošanas ekspedīcijas laikā pilskalnu apsekoja un uzmērīja Ernests Brastiņš.Brastiņš. E., Latvijas pilskalni. Vidzeme, Rīga, 1930, 44-45.lpp.
Arheologs Ēvalds Mugurēvičs pēc atsevišķiem pilskalnā atrastiem savrupatradumiem pilskalna apdzīvotības sākumu attiecināja uz 7.—8. gadsimtu un izteica hipotēzi, ka pilskalna ierīkošana un apdzīvotība saistāma ar seno latgaļu ienākšanu šajā novadā.Mugurēvičš E. Oliņkalna un Lokstenes pilsnovadi. 3 - 15. gs. arheoloģiskie pieminekļi, Rīga, 1977, 119.lpp.
Arheologs Juris Urtāns pilskalna apdzīvotību attiecināja uz mūsu ēras 1. gadu tūkstoša otro pusi un mūsu ēras 2. gadu tūkstoša sākumu.Urtāns J. Daugavas pilskalni, Rīga, 1993, Nr.15.

 Foto galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 www.latvijas-pilskalni.lv

Kategorija:Pilskalni Vidzemē
Kategorija:Klintaines pagasts