Sji Dzjiņpins

Sji Dzjiņpins (, , ; dzimis ) ir Ķīnas politiķis, no  Ķīnas Komunistiskās partijas ģenerālsekretārs, bet no  ĶTR prezidents (amatā nomainot Hu Dzjiņtao), kā arī Centrālās militārās komisijas (armijas) vadītājs. Papildus tam, viņš neoficiāli tiek dēvēts arī par “militāro vienību vadītāju” un “augstāko vadītāju” (, Zuìgāo Lǐngdǎorén). Kā ģenerālsekretārs viņš ir Politbiroja pastāvīgās komitejas loceklis, kas de facto ir augstākā lēmējinstitūcija Ķīnas Tautas republikā.

 Dzīvesgājums 
Dzimis 1953. gadā Pekinā komunistu revolucionāra Sji Džunsjuņa ģimenē. Viņa tēvs 1959. gadā kļuva par Ķīnas Tautas republikas Valsts padomes premjerministra vietnieku. 1962. gadā komunistu partijas "tīrīšanas" laikā viņu atcēla no amata un nosūtīja darbā uz fabriku, bet Kultūras revolūcijas laikā (1966—1976) ieslodzīja cietumā. 15 gadu vecumā Dzjiņpins pameta varas diskreditēto ģimeni, pieteicās darbā par laukstrādnieku un 1971. gadā viņu uzņēma komjaunatnē, bet 1974. gadā komunistiskajā partijā. Studēja ķīmijas tehnoloģiju prestižajā Ciņhua Universitātē Pekinā (1975—1979).       

Pēc Dena Sjaopina nākšanas pie varas Dzjiņpina tēvu 1978. gadā reabilitēja un iecēla par Guandunas provinces gubernatoru.  

1982. gadā Sji Dzjiņpins kļuva par tēva drauga Ķīnas Tautas republikas aizsardzības ministra sekretāru, pēc tam darbojās kā partijas funkcionārs vairākās provinču pilsētās. 

No 1999. līdz 2002. gadam Sji Dzjiņpins bija Fudzjaņas provinces gubernators, bet no 2002. līdz 2007. gadam bija Džedzjanas provinces gubernators. 2008. gadā īsu brīdi bija arī Komunistiskās partijas pārstāvis Šanhajā. Tāpat Sji Dzjiņpins ir bijis Centrālā sekretariāta loceklis. No 2008. līdz 2013. gadam bija Ķīnas viceprezidents.

 Ķīnas līderis 
2012. gada 15. novembrī Ķīnas Komunistiskās partijas 18. Centrālā komiteja Sji ievēlēja Ķīnas Komunistiskās partijas ģenerālsekretāra un Centrālās militārās komisijas priekšsēdētāja amatā. Tas viņu neoficiāli padarīja par valsts līderi. Sji ir pirmais Ķīnas līderis, kurš dzimis pēc Ķīnas Tautas republikas dibināšanas 1949. gadā.

Sji tika ievēlēts par ĶTR prezidentu 2013. gada 14. martā apstiprinošā balsojumā 12. Nacionālajā tautas kongresā Pekinā. Viņš saņēma 2952 balsis par, vienu balsi pret un trīs atturējās. Viņš aizstāja Hu Dzjiņtao, kurš pēc diviem termiņiem amatā pensionējās.

2018. gada februārī tika izziņots priekšlikums atcelt 1982. gadā apstiprinātās Ķīnas Tautas Republikas konstitūcijas ierobežojumu valsts prezidentam būt amatā ne vairāk kā divus termiņus, paverot iespēju Sji amatā palikt uz mūžu. Sji skaidroja lēmumu ar nepieciešamību saskaņot prezidenta amata termiņu ar citiem diviem ietekmīgiem amatiem — Ķīnas Komunistiskās partijas ģenerālsekretāra un Centrālās militārās komisijas priekšsēdētāja amatiem, kuriem nav termiņu ierobežojumu. Tomēr Sji neatklāja, vai plāno ieņemt partijas ģenerālsekretāra, Centrālās militārās komisijas priekšsēdētāja un valsts prezidenta amatu trīs vai vairāk termiņus.

2019. gada 25. decembrī politbirojs oficiāli nosauca Sji par "tautas līderi" () — šis tituls iepriekš bija tikai Mao Dzedunam.

2025. gadā Ķīnas TV nejauši ierakstīja Sji sarunu ar Krievijas un Ziemeļkorejas līderiem par cerībām uz ilgmūžību ar bioloģisku manipulāciju palīdzību. Pēc tam kad ziņu aģentūra Reuters izplatīja tās nebūtiski rediģētu versiju, Ķīna kā autortiesību īpašniece piespieda to izdzēst.

 Atsauces 

 Ārējās saites 




Kategorija:1953. gadā dzimušie
Kategorija:Ķīnas politiķi
Kategorija:Ķīnas prezidenti
Kategorija:Pašreizējie valstu vadītāji
Kategorija:Diktatori
Kategorija:Ar Olimpisko ordeni apbalvotie
Kategorija:Pekinā dzimušie