Latvijas kultūras kanons

Latvijas kultūras kanons ir izcilāko un ievērojamāko Latvijas mākslas darbu un kultūras vērtību apkopojums. Tajā iekļauti darbi septiņās kultūras nozarēs: arhitektūra un dizains, kino, literatūra, mūzika, skatuves māksla, tautas tradīcijas, vizuālā māksla, kā arī ainavas. 

 Vēsture 
Dažādas Eiropas valstis izstrādājušas savus kultūras kanonus: ievērojamu pagātnes kultūras sasniegumu sarakstus, kas reprezentē valsti. 2006. gadā tāds izstrādāts Dānijā, 2025. gadā savu kanonu publiskoja Zviedrija.Swedens Cultural Canon: 100 proposed works revealed.
Latvijas Kultūras ministrijas veidotajā kanonā iekļautas 99 Latvijas kultūras vērtības, tiek plānots to papildināt. Darbs pie kanona veidošanas tika uzsākts 2007. gada nogalē Latvijas Nacionālā mākslas muzeja direktores Māras Lāces vadībā. Pie katras kultūras nozares vērtību atlases strādāja atsevišķa darba grupa. Kā paraugi tika izmantoti citu valstu — Dānijas un Nīderlandes kultūras kanoni. Kanons ir saņēmis gan atzinību kā mācību materiāls, gan kritiku par metodoloģijas trūkumu un nedemokrātisku pieeju tā izveidē.

2021. gada jūnijā kanonā tika iekļautas astoņas Latvijas kanoniskās ainavas.

 Ietvertās kultūras vērtības 

 Arhitektūra un dizains 
 Latviešu viensēta un tās elementi 16.—21. gadsimts
 Vecrīgas siluets 13.—21. gadsimts
 Rundāles pils 1736—1740, 1763—1768
 Kristofs Hāberlands 1750—1803
 Reinholds Šmēlings 1840—1917
 Ata Ķeniņa ģimnāzija Rīgā, Tērbatas iela 15/17 1905
 Koka ēku kolekcija Rīgā (Ķīpsala, Kalnciema iela un Mūrnieku iela) 18.—21. gadsimts
 Dzintaru koncertzāle 1936—2008
 Salaspils memoriāls 1967
 Dailes teātris 1959—1976
 Andris Kronbergs (1951)
 Gunārs Birkerts (1925—2017)
 Etnogrāfiskais sēdeklis — stulpiņš 17.—21. gadsimts
 Rīgas pils Sūtņu akreditācijas zāles interjers 1923—1929
 Fotoaparāts "Minox" 1936—1937
 Mopēds "Rīga 12" 20. gadsimta 70. gadu beigas — 80. gadu sākums
 Latvijas plakāti 20. gadsimta 70.—80. gadi
 Latvijas nauda

 Kino 
Līga Liepiņa un Uldis Pūcītis filmā "Elpojiet dziļi"|thumb
 "Lāčplēsis" (1930)
 "Baltie zvani" (1961)
 "Purva bridējs" (1966)
 "Elpojiet dziļi..." ("Četri balti krekli", 1967)
 "Nāves ēnā" (1971)
 "Ceplis" (1972)
 "Ābols upē" (1974)
 "Vecāks par desmit minūtēm" (1978)
 "Vanadziņš" (1978)
 "Limuzīns Jāņu nakts krāsā" (1981)
 "Vai viegli būt jaunam?" (1986)
 "Šķērsiela" (1988)

 Literatūra 
Rūdolfs Blaumanis|thumb
 Eriks Ādamsons (1907—1946) "Smalkās kaites" (1937)
 Vizma Belševica (1931—2005) "Gadu gredzeni" (1969), "Dzeltu laiks" (1987), triloģija "Bille" (1995—1999)
 Uldis Bērziņš (1944—2021) dzeja
 Rūdolfs Blaumanis (1863—1908) noveles, "Indrāni" (1904)
 Aleksandrs Čaks (1901—1950) "Mana paradīze" (1932), "Mūžības skartie" (1937—1939)
 Regīna Ezera (1930—2002) "Zemdegas" (1977)
 Jānis Jaunsudrabiņš (1877—1962) "Baltā grāmata" 1921, "Aija" (1911—1925)
 Reinis un Matīss Kaudzītes (1839—1920; 1848—1926) "Mērnieku laiki" (1879)
 Kārlis Mīlenbahs (1853—1916) "Latviešu valodas vārdnīca"
 Jānis Poruks (1871—1911) "Pērļu zvejnieks" (1895)
 Rainis (1865—1929) "Gals un sākums" (1912), "Uguns un nakts" (1905)
 Kārlis Skalbe (1879—1945) "Ziemas pasakas" (1913)
 Ojārs Vācietis (1933—1983) "Si minors" (1982)
 Imants Ziedonis (1933—2013) "Es ieeju sevī" (1968), "Taureņu uzbrukums" (1988), "Epifānijas" 1. un 2. grāmata (1971—1974)

 Mūzika 
 Emīls Dārziņš (1875—1910) "Melanholiskais valsis" simfoniskam orķestrim (1904)
 Lūcija Garūta (1902—1977) "Dievs, Tava zeme deg!" — kantāte tenoram, baritonam, korim un ērģelēm (1943)
 Jānis Ivanovs (1906—1983) simfonijas (1933—1983)
 Jurjānu Andrejs (1856—1922) "Pūt, vējiņi" — dziesma jauktam korim (1884)
 Alfrēds Kalniņš (1879—1951) solo dziesmas (1900—1949)
 Imants Kalniņš (1941) "Ceturtā simfonija" (1973)
 Jānis Mediņš (1890—1966) opera "Uguns un nakts" (1913—1919)
 Emilis Melngailis (1874—1954) "Jāņuvakars" — dziesma jauktam korim (1926)
 Johans Gotfrīds Mītels (1728—1788)
 Raimonds Pauls (1936) dziesmas
 Pēteris Vasks (1946) "Musica dolorosa" stīgu orķestrim (1983)
 Jāzeps Vītols (1863—1948) "Gaismas pils" — balāde jauktam korim (1899)

 Skatuves māksla 
 Eduarda Smiļģa Dailes teātris no 1920. gada līdz 1960. gadam
 Alfrēda Jaunušana vadītais Nacionālais teātris (LPSR A. Upīša Akadēmiskais drāmas teātris) no 1967. gada līdz 1981. gadam
 Ādolfa Šapiro Jaunatnes teātris 20. gadsimta 60. un 80. gadi
 Alvja Hermaņa Jaunais Rīgas teātris no 1993. gada
 Alekša Mierlauka inscenētais Raiņa "Uguns un nakts" uzvedums Jaunajā Rīgas teātrī 1911. gadā
 Pētera Pētersona iestudētais Aleksandra Čaka "Spēlē, spēlmani" Jaunatnes teātrī 1972. gadā
 Arnolda Liniņa iestudētais Henrika Ibsena "Brands" uzvedums Dailes Teātrī 1975. gadā
 Oļģerts Kroders un viņa domu biedru teātris 20. gadsimta 60. gadu otrajā pusē un 70. gadu sākumā
 Pēteris Pētersons un viņa dzejas teātris 20. gadsimta 60.—70. gados
 Māra Ķimele un viņas psihoanalītiskais teātris
 Antra Liedskalniņa — viena no spilgtākajām dzīvā procesa aktieru tipa pārstāvēm Latvijā
 Uldis Pūcītis — viens no spilgtākajiem dzīvā procesa aktieru tipa pārstāvjiem Latvijā
 Roberta Ligera vadītā "Rīgas pantomīma" 20. gadsimta 60. gadu beigās — 70. gados
 Helēnas Tangijevas-Birznieces radošais ieguldījums Latvijas baleta mākslas nozarēs
 Aleksandrs Lembergs un Latvijas balets 20. gadsimta 60.—80. gados.

 Tautas tradīcijas 
Dziesmu svētku kopkoris|thumb|300px
 Latvju dainas
 Dziesmu teikšana vilcēju daudzbalsībā
 Kokles un koklēšana
 Tautas tērps
 Lielvārdes josta
 Dziesmu svētki
 Rudzu maize
 Latgales podniecība
 Jāņi
 Kapu kopšanas tradīcija
 Maija dziedājumi pie krusta un mirušo ofīcijs Latgalē un Augšzemē
 Suitu kultūrtelpa
 Lībiešu tradicionālā kultūra

 Vizuālā māksla 
 Nikolauss Sefrenss jaunākais (1662—1710) Liepājas Sv. Annas baznīcas altāra retabls (1697)
 Janis Rozentāls (1866—1916) "Pēc Dievkalpojuma (No baznīcas)" (1894)
 Vilhelms Purvītis (1872—1945) ainavas: "Pavasara ūdeņi (Maestoso)" (~1910), "Ziema" (~1908), "Pavasarī (Ziedonis)" (1933—1934)
 Johans Valters (1869—1932) "Peldētāji zēni" (~1900)
 Jānis Jaunsudrabiņš (1877—1962) ilustrācijas Jāņa Jaunsudrabiņa "Baltajai grāmatai" (1914)
 Jēkabs Kazaks (1895—1920) "Bēgļi" (1917)
 Jāzeps Grosvalds (1891—1920) Strēlnieku sērijas darbi (1916—1917)
 Teodors Zaļkalns (1876—1972) Sēdošā māmiņa (1916—1923)
 Kārlis Zāle (1888—1942) Monumentālā tēlniecība: Brāļu kapu ansamblis (1924—1936) un Brīvības piemineklis (1931—1935)
 Darbnīcas "Baltars" porcelāns (1925—1928)
 Niklāvs Strunke (1894—1966) "Cilvēks, kas ieiet istabā" (1927)
 Ģederts Eliass (1887—1975) "Pie akas" (~1935)
 Kārlis Padegs (1911—1940) sērija "Sarkanie smiekli" (1930—1931)
 Boriss Bērziņš (1930—2002) "Mākslinieks un modelis" (1985)
 Egons Spuris (1931—1990) cikls "Rīgas proletāriešu rajoni 19. gs. beigas, 20. gs. sākums" 20. gadsimta 70.—80. gadi

 Ainavas 

 Abavas senielejas ainava
 Daugavas ainava
 Zemgales līdzenuma ainava
 Gaujas senielejas ainava
 Latgales ezeraines ainava
 Latvijas mežu ainava
 Piejūras ainava
 Vidzemes pauguraiņu ainava

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Latvijas kultūras kanons Projekta mājas lapa.

Kategorija:Latvijas kultūra