Aizlauces draudzes novads

Aizlauces draudzes novads () bija administratīva vienība Kurzemes un Zemgales hercogistes Sēlpils virspilskunga iecirkņa Ilūkstes pilskunga iecirkņa (Hauptmannschaft Illuxt), vēlākā Kurzemes guberņas Ilūkstes apriņķa sastāvā.

 Vēsture 
Pēc Livonijas ordeņa likvidēšanas bijusī Daugavpils komtureja tika sadalīta. Vecā viduslaiku Daugavpils (tagad Naujenē) palika Livonijas Pārdaugavas hercogistei, bet Kurzemes un Zemgales hercogistē nokļuva tās daļa Daugavas kreisajā krastā, kas saglabāja savu vēsturisko — Daugavpils draudzes novada nosaukumu. Vēlāk no tā atdalīja Aizlauces draudzes novadu.

Tagad agrākā Ilūkstes apriņķa Aizlauces draudzes novada teritorijā atrodas Augšdaugavas novada un Krāslavas novada Sēlijas daļā Daugavas kreisajā krastā.

 Iedzīvotāji 
Aizlauces novada iedzīvotāju etniskais sastāvs un reliģiskā piederība bija ļoti dažāda. Vācbaltiešu muižnieku un luterāņu mācītāju ietekmē te kopš 16. gadsimta baznīcas reformācijas pakāpeniski izplatījās luterāņu ticība, bet pēc 17. gadsimta poļvalodīgo muižnieku un garīdznieku ietekmē daļa vietējo iedzīvotāju pārpoļojās un pārgāja katoļu ticībā. 17. gadsimta lielo karu un juku laikos šeit no Krievijas caristes ieceļoja vajātie vecticībnieki, bet no Polijas-Lietuvas kopvalsts ieceļoja ebreji, pēc Kurzemes un Zemgales hercogistes pievienošanas Krievijas Impērijai 19. gadsimtā ieceļoja arī pareizticīgie krievi.
Visi šie etniskie elementi novadā bija sajaukušies raibā juceklī un gandrīz visur nevienai grupai nebija absolūta vairākuma.Latviešu konversācijas vārdnīcas VII. sējuma 12574-12581 slejas, Rīga, 1931.-1932. gads

 Baznīcas un mācītājmuižas Aizlauces draudzes novadā (1841)Herbord Karl Friedrich Bienemann von Bienenstamm. Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland: Durchgesehen von E. A. Pfingsten. G. A. Reyher, 1841 (Google e-grāmata) 
 Bornes luterāņu baznīca, kuras pamati likti 1537. gadā. Vecā koka Bornes baznīca 1937. gadā pārvesta uz Brīvdabas muzeju
 Aizlauces draudzes novada luterāņu mācītājmuižas (pastorāti) atradās pie Muravkas slobodas, tagadējā Sīķelē (Siekeln) un Turģelē jeb Taršekā, tagadējā Demenē (Demmen-Pastorat)
 Elernes (Ellern) katoļu baznīca, kas 1650. gadā celta kā luterāņu baznīca ar lūgšanu namu Matulišķos (Matulischek)
 Laucesas (Lauzen) katoļu baznīca
 Smeļinas (Smelina) katoļu baznīca
 Varnaviču (Warnowiz) katoļu kapella
 Ortodoksās baznīcas atradās Fabianovā, Salienā (Sallonay) ar filiāli Tartakā, Kaplavā, Ščevā un Skrudalienā ar filiāli Ezervonkā.

 Muižas Aizlauces draudzes novadā (1841) 

 Privātās muižas 
 Vārnovicas vai Varnaviču muiža (Warnowiz) ar Sarosla pusmuižu
 Vec-Koplavas muiža, vēlākā Vec-Bornes muiža (Alt-Born) ar Lizetovas (Lisettenhof) pusmuižu. Uz tās zemes atrodas Koplavas sloboda.
 Jaun-Koplavas muiža jeb Brinkovčika, vēlākā Jaunbornes muiža (Neu-Born)
 Lielbornes muiža (Groß-Born)
 Maz-Koplavas muiža jeb Aņisima, vēlākā Mazbornes muiža (Klein-Born)
 Sīķeles un Salonejas (Salienas) muiža (Siekeln un Sallonay) ar četrām pusmuižām — Johannina, Hieronimow, Opacznocz, Ezerwonka. Ezervonka kādreiz bija ciems ar uniātu baznīcu. Uz Sīķeles muižas zemes atradās Muraukas sloboda
 Demenes muiža (Demmen) ar divām pusmuižām — Dārzu muižu jeb Gatiņu muižu (Gartensee) un Grenctāles muižu (Gränzthal). Uz Demenes muižas zemes atradās Turģeles (Turgeln) sloboda
 Kumbuļu muiža (Kummeln)
 Ezernes muiža jeb Esernijas muiža (Essern)
 Tabaras jeb Taboras muiža (Tabor)
 Bruņas muiža (Brunnen) ar Rethof pusmuižu
 Salmuiža vai Salienas muiža (Sallensee) uz kuras zemes atradās Skrudalienas (Skrudelina) sloboda or ortodokso baznīcu
 Elkšņu muiža (Ellern) ar Adamshof pusmuižu Marijanovas muiža (Marienhof), kas sākotnēji bija Elkšņu muižas pusmuiža
 Annas muiža (Annenhof jeb Platershof)
 Karlines muiža (Karolinenhof)
 Matulišķu muiža (Matulischek) ar Georgenhof pusmuižu
 Upes muiža (Bächhof)
 Lauka muiža (Feldhof)
 Briģes un Fabianovas muiža (Brüggen und Fabianowa)
 Lauķešes un Kurcmuiža (Lauzen und Kurzum) ar trīs pusmuižām — Krivanišķu (Krivanischek), Lignišķu (Lignischek) un Holländerei muižām. Uz muižas zemes atradās Ščevas vai Rževas (Schtschewa) sloboda ar ortodokso baznīcu un Tartaka sloboda ar vējdzirnavām
 Fabianišekas muiža (Fabianischeck)
 Lašupes jeb Lasenbekas muiža (Lassenbäck) ar Dünhof pusmuižu
 Liel-Lašu muiža (Groß-Lassen)
 Aronas (Arohnen) muiža
 Girvišķu muiža (Gierwischeck)
 Dēnaves jeb Ilgas muiža (Ilgen)
 Rozališķu muiža (Rosalischek) ar Jaun-Sīķeles pusmuižu (Neu-Siekeln)
 Šēnheidas muiža (Schönheiden)
 Belmontu muiža (Belmont)
 Skaistkalnes muiža (Schönberg)

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte no  (bijušā Aizlauces draudzes novada rietumdaļas muižu nosaukumi latviski)
 Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte no  (bijušā Aizlauces draudzes novada austrumdaļas muižu nosaukumi latviski)
 Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte no  (bijušā Aizlauces draudzes novada dienviddaļas muižu nosaukumi latviski)




Kategorija:Latvijas draudžu novadi