Kārlis Straubergs

Kārlis Straubergs (1890—1962) bija latviešu folklorists, klasiskais filologs, literāts. Latvijas Universitātes filoloģijas doktors un profesors. Latvijas Republikas izglītības ministrs (1924). Latviešu mitoloģijas pētnieks.
Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

 Dzīvesgājums 
vidū: Kārlis Straubergs, Augusts Tentelis; 2. rindā no kreisās: Arnolds Spekke, Juris Plāķis, Ernests Blese, Pauls Jurevičs, Maksis Nusbergers, Pauls Dāle, Rūdolfs Jirgens, Pēteris Zālīte, Francis Balodis, Jānis Kauliņš.

Dzimis 1890. gada 14. jūnijā Džūkstes pagasta "Lielstraģos". Mācījies Džūkstes Lancenieku skolā (1897—1901), tad Jelgavas Aleksandra pilsētas skolā (1901—1903), Jelgavas klasiskajā ģimnāzijā (1903—1909). Studējis klasisko filoloģiju Maskavas Universitātes Klasiskās filoloģijas nodaļā (1909—1916) un Arheoloģijas institūtā (1912—1916).  
Pirmā pasaules kara laikā atgriezās dzimtenē un vadīja Latviešu strēlnieku bataljonu organizācijas komitejas atbalstīto Rīgas latviešu strēlnieku kara muzeja izveidi (1916—1917), pēc Rīgas okupācijas devās uz Maskavu, kur strādāja par skolotāju. Pēc Bermontiādes kauju beigām atkal atgriezās Rīgā un vadīja Kara muzeju, līdztekus bija Latvijas Universitātes Filoloģijas un filozofijas fakultātes docents (1919) un Pirmās valsts vidusskolas Rīgā skolotājs, LU profesors (1929), fakultātes sekretārs (1925—1937), dekāns (1937—1939). 
1924. gadā K. Straubergs īslaicīgi bija LR izglītības ministrs.Latviešu konversācijas vārdnīcas XX. sējuma 40 829.—40 832. slejas. Bijis viens no latviešu studentu korporācijas Fraternitas Livonica dibinātājiem.

Otrā pasaules kara beigās 1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Zviedriju.
Miris 1962. gada 10. augustā Stokholmā, Zviedrijā.

Brālis — kultūrvēsturnieks Jānis Straubergs (1886—1952).

 Apbalvojumi 
 III šķiras Triju Zvaigžņu ordenis (1929)
 II šķiras Atzinības krusts (1939)

 Pazīstamākie darbi 
 Antīkā pasaule. Rīga: Latvju Kultūra, 1924. - 231 lpp.
 Vispārējās literatūras vēsture. Rīga: A. Gulbis, 56 lpp.
 Tautas dziesmas. Rīga: Folkloras krātuves izdevums, 1936.-1939. - 754 lpp. (kopā ar Pēteri Šmitu)
 Latviešu buramie vārdi. Rīga: Folkloras krātuves izdevums, 1939.-1941. - 827 lpp
 Latviešu tautas paražas. Rīga: Latvju Grāmata, 1944. - 608 lpp.

 Atsauces 

Kategorija:1890. gadā dzimušie
Kategorija:1962. gadā mirušie
Kategorija:Latvijas folkloristi
Kategorija:Latviešu zinātnieki
Kategorija:Latvijas Universitātes darbinieki
Kategorija:Trimdas latvieši
Kategorija:Džūkstes pagasts
Kategorija:Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Kategorija:Atzinības krusta lielvirsnieki
Kategorija:Tukuma novadā dzimušie
Kategorija:Maskavas Valsts universitātes absolventi