Driādes

Driādes (Dryas) ir rožu dzimtas ģints. Kopā ar četrām citām ģintīm driādes apvienotas driāžu apakšdzimtā (Dryadoideae). Driādes nosaukums ņemts no sengrieķu mitoloģiskās mežu nimfas vārda, kas, savukārt, grieķiski (δρῦς) nozīmē koks vai ozols. Kārlis Linnejs ģinti nosauca tā, jo astoņvainaglapu driādes lapas nedaudz līdzinās parasto ozolu lapām. Tā kā driādes ir aukstumu mīloši augi un ledus laikmetā bija plaši izplatītas, tad ledus laikmeta beigu posmu nosauca pēc driādes latīniskā nosaukuma par driasu.

 Apraksts 
Driādes ir mūžzaļi, ložņājoši, stipri saplacināti, zemi klājoši krūmāji. Stumbru augšējās daļas ir klātas ar atmirušu apakšējo lapu kātiņiem. Lapas attīstās uz stumbru galiem. Tās augšpuse ir gluda un spīdīga, bet apakšpuse balti samtaina, biezi klāta ar punktveida dziedzerīšiem. Ziedkāti ir taisni; parasti katrs balsta vienu ziedu. Ziedi samērā lieli, parasti balti (retāk dzelteni), ar astoņām līdz desmit kauslapām un ziedlapām. Hipantijs ieliekts, parasti ar dziedzerīšiem. Ārējā kausiņa nav. Ziedlapiņas garākas par kauslapām. Ziedgultne izliekta ar daudzām putekšņlapām un auglenīcām. Drīksna ir vienkārša. Auglis ir iegarena sēkliņa ar dūnveida lidspārniņu. Sēklaizmetnis ir viens.

 Izplatība 
Driādes ir izplatītas Ziemeļu puslodes aukstajos reģionos - arktiskajos un subarktiskajos apgabalos, kā arī mērenās zonas augstkalnu apgabalos (Alpos, Karpatos, Kaukāzā u.c.). Driādes vietām tiek audzētas kā dekoratīvi augi. Latvijas teritorijā driādes bija izplatītas ledus laikmeta beigu posmā. Ar driāžu izzušanu Latvijas teritorijā iezīmējas pleistocena un holocēna robeža.

 Sistemātika 
Driādu ģintī tiek izdalītas no 3 līdz 6 sugām, kā arī viena hibrīdsuga. Tipveida suga ir astoņvainaglapu driāde (Dryas octopetala L.).

ģints: Driādes (Dryas)
suga:  Dryas caucasica Juz.
suga:  Dryas incisa Juz.
suga:  Dryas integrifolia Vahl.
suga:  Dryas octopetala L.
suga:  Dryas oxyodonta Juz.
suga:  Dryas punctata Juz.