Zāra Leandere

Zāra Leandere (Zarah Leander; dzimusi  Kārlstadē, mirusi  Stokholmā) bija zviedru aktrise un dziedātāja.

 Biogrāfija 

Leandere jau bērna gados nonāca kontaktā ar mūziku. Viņa iemācījās spēlēt klavieres un vijoli, būdama bērns, un mēģināja dziedāt uz skatuves no sešu gadu vecuma. Viņas dzīve bija visai parasta līdz 17 gadu vecumam, kad viņa pārcēlās uz Rīgu. Latvijas galvaspilsētā viņa dzīvoja divus gadus (1922.-1924.), mācījās tur dziedāšanu, sāka dziedāt publikas priekšā, kā arī iemācījās vācu valodu.Zarah Leander – Tredje rikets svenska näkterga Aktrises un dziedātājas karjeru Zāra Leandere uzsāka 1920. gadu nogalē un līdz 1930. gadu vidum jau bija iemantojusi plašu atzinību un popularitāti kā Skandināvijas valstīs, tā arī Vācijā.

1936. gadā Leandere noslēdza sadarbības līgumu ar UFA studiju Berlīnē. Pirms Otrā pasaules kara un tā laikā filmas ar Zāras Leanderes piedalīšanos kļuva par Trešā reiha propagandas rupora neatņemamu sastāvdaļu, bet Zāra Leandere par vienu no redzamākajām Trešā Reiha sejām.

Viņas radošā darbība Propagandas ministrijas kontrolētajā filmu nozarē tika un joprojām tiek vērtēta pretrunīgi, lai gan nekādus nosodāmus politiskus uzskatus Zāra Leandere sava mūža laikā nav paudusi un vienmēr ir koncentrējusies vienīgi uz savu radošo darbību.

Pēc Vācijas kapitulācijas Otrajā pasaules karā Leandere agrāko popularitāti vairs neiemantoja, taču līdz pat sava mūža beigām aktīvi koncertēja, kā arī piedalījās atsevišķās teātra un filmu lomās.

Neskatoties uz sarežģīto laikmetu, kura laikā uzplauka, attīstījās un savas augstākās virsotnes sasniedza Leanderes talants, viņa joprojām tiek uzskatīta par vienu no spožākajām parādībām Eiropas kino, operetes, kabarē un rēvijas kultūrā līdztekus tādām skatuves un kino zvaigznēm kā Marlēna Dītriha, Marika Reke, Grēta Garbo u.c. Starp citām Eiropas kino zelta laikmeta zvaigznēm Leandere pirkārt izceļas ar savu zemo, piesātināto kontralta balsi, tēlojuma ekspresiju un enerģiskumu, kā arī personības vitalitāti.Zāras Leanderes biogrāfija  

 Filmogrāfija 
1930 – "Dantes mistērijas" (), kopā ar Ēriku Abrahamsonu, Elizabeti Friski, Gustavu Levosu
1931 – "Viltus miljonārs" (), kopā ar Stūri Lāgervallu, Frīdolfu Rudinu
1935 – "Laulības spēle" (), kopā ar Eināru Akselsonu, Karlu Gerhardu, Elzu Karlsoni
1936 – "Premjēra" (), kopā ar Karlu Martelu, Atilu Herbigeru, Teo Lingenu
1937 – "Uz jauniem krastiem" (), kopā ar Villiju Birgelu, Viktoru Štālu, Karolu Hēni, Ēriku Cīgelu, Hildi fon Štolcu
1937 – La Habanera, kopā ar Ferdinandu Marianu, Karlu Martelu, Paulu Bildtu, Edvīnu Jirgensenu, Verneru Finku
1938 – "Dzimtene" (), kopā ar Heinrihu Georgu, Rūtu Helbergu, Līnu Karstenu, Paulu Herbigeru, Leo Slezaku
1938 – "Zilā lapsa" (), kopā ar Villiju Birgelu, Paulu Herbigeru, Džeinu Tildenu, Karlu Šenbeku, Rūdolfu Plati
1939 – "Tā bija reibinoša balles nakts" (), kopā ar Mariku Reki, Paulu Dālki, Aribertu Vešeru
1939 – "Tuksneša dziesma" (), kopā ar Gustavu Knutu, Fridrihu Dominu, Herbertu Vilki, Francu Šafheitlinu
1940 – "Ķēniņienes sirds" (), kopā ar Villiju Birgelu, Akselu fon Ambeseru, Villiju Kvadflīgu, Margotu Hīlšeri
1941 – "Ceļš brīvībā" (), kopā ar Hanu Stivi, Agnesu Windeki, Zigfrīdu Breieri, Hedvigu Vangeli
1942 – "Lielā mīla" (), kopā ar Viktoru Štālu, Paulu Herbigeru, Grētu Veizeri, Volfgangu Preisu
1942 – "Toreiz" (), kopā ar Hansu Stivi, Rosano Braci, Karlu Martelu, Hildu Kerberi, Oto Grāfu
1950 – "Gabriela" (), kopā ar Zigfrīdu Breieru, Karlu Radacu, Grētu Veizeri, Gunnaru Melleru
1952 – Cuba Cabana, kopā ar Oto Vilhelmu Fišeru, Paulu Hartmani, Hansu Rihteru, Eduardu Linkersu, Karlu Meiksneru, Verneru Līvenu
1953 – Ave Maria, kopā ar Hansu Stivi, Mariannu Holdi, Hildu Kerberi, Bertu Drūsu, Karlu Veriju
1954 – "Ar Tevi vienmēr bija tik jauki" (), kopā ar Villiju Forstu, Heincu Draki, Sonju Cīmani, Margotu Hīlšeri
1959 – "Zilā kode" (), kopā ar Kristianu Volfu, Marinu Petrovu, Paulu Hartmani, Verneru Hinci
1964 – Das Blaue vom Himmel (TV filma), kopā ar Karinu Bālu, Toniju Saileru, Karlosu Verneru
1966 – "Šī brīnišķīgā sieviete" (), kopā ar Nadju Tilleri, Anitu Ekbergu, Rominu Paueri, Robertu Hofmani, Mišeli Mersjē

 Operešu un mūziklu lomas 
1929 — "Ernsta Rolfa rēvija"
1930 — "Līksmā Stokholma" ()
1930 — "Karla Gerharda jaunceltne" ()
1930 — "Paraugrēvija" ()
1931 — "Stokholma ir un paliek Stokholma" ()
1931 — "Vāsas jaungada šovs" ()
1931 — "Jautrā atraitne" ()
1932 — "Japāņu traģēdija" ()
1932 — "Nākotnes seja — piecpadsmit peniju opera" ()
1933 — "Tautas virtuve" ()
1933 — "Starp mums, grieķiem" ()
1933 — "Sieviete, kas zin, ko vēlas" ()
1934 — "Mans drauga logs" ()
1936 — "Tirgotāji no Ziemeļu Venēcijas" ()
1936 — "Aksels pie debesu vārdiem" ()
1958 — "Skandalozā dāma" ()
1960 — "Sieviete, kas zin, ko vēlas" (, )
1964 — "Dāma no Parīzes" ()
1968 — "Šnabis ķēniņienei" ()
1975 — "Kādas vasaras nakts smiekli" ()

 Atsauces  

 Ārējās saites 

Kategorija:1907. gadā dzimušie
Kategorija:1981. gadā mirušie
Kategorija:Trešais reihs
Kategorija:Vācijas kinoaktieri
Kategorija:Zviedru kinoaktieri
Kategorija:Vermlandes lēnē dzimušie
Kategorija:Zviedrijas dziedātāji