Franča Jozefa Zeme

Franča Jozefa Zeme () ir arhipelāgs Ziemeļu Ledus okeānā ziemeļos no Novaja Zemļas, un austrumos no Svalbāras. Arhipelāgs pieder Krievijas Federācijai un ir iekļauts Arhangeļskas apgabalā. Franča Jozefa Zeme sastāv no 192 ar ledu klātām salām, kuru kopējā platība ir . Arhipelāgā nav pastāvīgo iedzīvotāju. 

Salās darbojas divas polārstacijas: Observatorija Krenkeļa Heisa salā un Nagurska Aleksandras Zemē, kā arī robežsardzes daļa un lidlauks. Ar kuģiem uz arhipelāgu iespējams aizkļūt tikai dažās vasaras nedēļās un salu apmeklēšanai nepieciešama speciāla atļauja.

 Ģeogrāfija 
Franča Jozefa Zeme atrodas starp 80,0° un 81,9° ziemeļu paralēlēm un tā ir vistālāk uz ziemeļiem izvietojusies salu grupa Eirāzijā. Tās galējais ziemeļu punkts ir Fligeli rags Rūdolfa salā. Arhipelāgs atrodas tikai 900—1110 km no Ziemeļpola un tā ziemeļu salas ir tuvāk ziemeļpolam kā jebkura cita zeme, izņemot Elsmīru un Grenlandi.

+ Lielākās salas Sala  Platība  AugstumsGeorga Zeme2820,8416Vilčeka Zeme2203,3606Greiema Bella sala1556,6509Aleksandras Zeme1095,3382Hola sala1049,4502Solsberija sala960,0482Maklintoka sala611,5521Džeksona sala521,4481Laronsjēra sala478,3431Hukera sala459,8576Cīglera ala448,0554Čempa sala374,3507Luidži sala370,6468Salma sala344,0343Karla Aleksandra sala329,2365Rūdolfa sala295,5461Evas-Livas sala288,0381Nortbruka sala254,0344Vīnerneištates sala237,0620Brusa sala190,8301Nansena sala164,1372Paijera sala160,0284Rainera sala139,8284Heisa sala132,2242Grīlija sala127,2447Artura sala111,2275 pārējās salas 333,1    Franča Jozefa Zeme 16090,0  620
Arhipelāgs nosacīti dalās trīs salu grupās:
 austrumu grupa, ko no pārējā arhipelāga atdala Austriešu šaurums ar lielākajām salām Vilčeka Zemi un Greiema-Bella salu;
 centrālā grupa starp Austriešu šaurumu un Britu kanālu ir daudzskaitlīgākā salu grupa ar lielāko Hola salu un arhipelāga augstāko punktu Vīnerneištates salā;
 rietumu grupa uz rietumiem no Britu kanāla ar arhipelāga lielāko salu Georga Zemi.

 Vēsture 
Iespējams, šo arhipelāgu pirmie sasniedza norvēģu roņu mednieki 1865. gadā ar šoneri Spidsbergen. Viņi devās uz austrumiem no Svalbāras, līdz sasniedza jaunu zemi, minētu kā Ziemeļaustrumu Špicbergenu. Nav zināms, vai viņi izkāpa krastā.

Oficiāli šīs salas atklāja Austroungārijas polārā ekspedīcija, kas notika 1873. gadā, un ko vadīja Jūliuss fon Pajers un Kārlis Veiprehts (Karl Weyprecht). Viņi nosauca arhipelāgu par godu Austroungārijas imperatoram Francim Jozefam I. Tā kā ekspedīcija bija privāta, šīs salas nekļuva par Austroungārijas īpašumu.

1926. gada 15. aprīlī Padomju Savienības valdība pasludināja, ka PSRS jūras robeža turpinās no PSRS un Somijas robežas (meridiāns 32°4’35) uz ziemeļiem līdz Ziemeļpolam, kā arī no Bēringa šauruma vidus (168°49’30) līdz Ziemeļpolam, ietverot zināmās un nezināmās salas. Tādējādi Franča Jozefa Zeme nokļuva PSRS, pēc 1991. gada Krievijas Federācijas pakļautībā.Современный правовой статус российского сектора Арктики. // География. — 2007. — № 1.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Земля Франца-Иосифа. Исторические объекты
 Franča Jozefa Zemes karte (krieviski)

Kategorija:Arhipelāgi
Kategorija:Ziemeļu Ledus okeāns
Kategorija:Krievijas salas

Kategorija:Arhangeļskas apgabals