Pūšļu fuks

Pūšļu fuks jeb pūšļaļģe () ir daudzgadīga brūnaļģe, kuras augšanas ilgums ir vidēji 4—5 gadi. Pūšļu fuks ir viena no izplatītākajām un svarīgākajām biotopu veidojošām sugām Baltijas jūrā. Tā veidotais komplekss kalpo daudzām citām sugām kā mazuļu šķilšanās vieta, slēptuve un barošanās vieta.http://priede.bf.lu.lv/grozs/HidroBiologjijas/Strake-lrkc%207.12.2011..pdf Tā ir vienīgā daudzgadīgā makroaļģu suga, kas ieceļojusi no Atlantijas okeāna un piemērojusies īpatnējam Baltijas jūras sāļumam (3—30‰).Deķere Z, 2007. Pūšļa fuka (Fucus vesiculosus L.) fertilitātes īpatnības Rīgas līcī, Ģeogrāfijas, Ģeoloģijas, Vides zinātnes referātu tēzes, LU 65 zinātniskā konference, LU Akadēmiskais apgāds, 269.lpp. Pūšļu fuka izplatību Baltijas jūrā apdraud antropogēnā ietekme.Korpinen.S, Jormalainen.V, 2008. Grazing and nutrients reduce recruitment success of Fucusvesiculosus L. (Fucales: Phaeophyceae), Estuarine, Coastal and Shelf Science, Science Direct, Volume 78, Issue 2, 20 June 2008, Pages 437—444

 Pazīmes 
Pūšļu fuks ir tumši olīvbrūnā krāsā (jūras krastā izžūstot, kļūst gandrīz melnā krāsā),Bladderwrack (Fucus Vesiculosus) kas, piestiprinājies uz akmeņainiem substrātiem, var izaugt līdz 2 m. Aļģei ir savdabīga smarža un nepatīkama, bezgaršīga, sāļa garša. Ar morfoloģiskiem veidojumiem suga pielāgojas augšanas apstākļiem. Pirmkārt, Fucus vesiculosus laponī izveidojušies pūslīši, kuros ir gaiss, kas spēj aļģi ūdenī noturēt vertikāli, pacelt tuvāk gaismai. Pūslīši veidojas vasaras beigās. Otrkārt, tam ir rizoīdi — saknēm līdzīgi lapoņa izaugumi, kas piestiprina pūšļu fuku zemūdens substrātam. Aļģei nav vadaudu. Fucus vesiculosus laponis  dihotomi dalās — katrā zarošanas vietā tas sadalās divās vienādās daļās.. Fucus vesiculosus var sajaukt ar Fucus spiralis, ar kuru tas krustojas.

 Izplatība 
Pūšļu fuks ir plaši izplatīts Arktikā un auksti mērenajos reģionos. Baltijas jūrā tas ir sastopams uz cieta substrāta un bieži dominē seklās makroaļģu sabiedrībās.Torn.K, Krause-Jensen.D, Martin.G, 2006. Present and past depth distribution of bladderwrack (Fucus vesiculosus) in the Baltic Sea, Aquatic Botany, Science Direct, Volume 84, Issue 1, Pages 53—62 Pūšļu fuka augšanas apstākļi ir daudzveidīgi: sākot no plūdmaiņām pakļautiem akmeņainiem krastiem līdz pat purviem. Izplatības areāls plešas gar Atlantijas okeāna austrumu krastiem, sākot no Norvēģijas ziemeļiem līdz Marokai, ietverot arī Baltijas jūras un Baltās jūras areālus; kā arī gar Atlantijas okeāna rietumu krastiem, sākot no Kanādas līdz Ziemeļkarolīnai ASV. Norādes, ka sugas areāls sniedzas līdz Kanāriju un Azoru salām ir apšaubāmas.Coyer.A.J, Hoarau.G, Costa.F.J, Hogerdijk.B,Serrao.A.E, Billard.E,Valero.M,Pearson.A.G,Olsen.L.J,2011. Evolution and diversiﬁcation within the intertidal brown macroalgae Fucus spiralis/F. vesiculosus species complex in the North Atlantic, Molecular Phylogenetics and Evolution 58,Science Direct, Pages 283—296

 Vairošanās 
Pūšļu fuki ir divdzimumu organismi,Malm.T, Kautsky.L, 2004. Are Bladderwrack (Fucusvesiculosus L.) holdfasts that support several fronds composed of one or several genetic individuāls, Aquatic Botany, science Direct, Volume 80, Issue 3, November 2004, Pages 221—226 tiem ir vīrišķie un sievišķie dzimumi. Tie vairojas, izlaižot ūdenī olšūnas un spermatozoīdus, kas notiek tikai pilnmēness vai jauna mēness naktīs.Baltijas vides forums, 2009. Ieraugi Baltijas jūru, 76.lpp. Dzimumšūnas attīstās īpašās tvertnēs lapoņa daivu galos. Pēc nonākšanas ūdenī olšūnas izdala vielas, uz kurām reaģē spermatozoīdi un ar vicu palīdzību peld pie olšūnām. Apaugļotā olšūna pārklājas ar apvalku un bez miera perioda sāk dīgt, veidojot jaunu aļģi.Piterāns A., Vimba E., Vulfa L. Zemāko augu sistemātika. Rīga: Zvaigzne, 1975. 215.-217.lpp. Pūšļu fukam Baltijas jūras areālā ir divi vairošanās periodi: vasaras sākums (maijs–jūnijs) un rudens (septembris–novembris).Berger, R., Malm, T. & Kautsky, L., 2001. Two reproductive strategies in Baltic Fucus vesiculosus (Phaeophyceae). European Journal of Phycology, 36, Pages 265-273

 Ekoloģija 
Pūšļu fuks aug vidēji 1 līdz 6 metru dziļumā uz cietas, akmeņainas pamatnes. Labos caurredzamības apstākļos šī aļģe var augt līdz 15 m dziļumam. Ziemeļjūrā pūšļu fuka vidējais dzīves ilgums ir trīs gadi, aizsargājamās teritorijās tas var maksimāli izdzīvot četrus līdz piecus gadus, savukārt Baltijas jūrā pūšļu fuka dzīves ilgums ir lielākas, reprodukcijas ilgums 4—5 gadi, daži indivīdi aizsargājamās teritorijās var izdzīvot pat 20 gadus. Pūšļu fuka audzes dod patvērumu lielam skaitam dažādu sīku organismu. Sugu daudzveidības ziņā tie ir visbagātākie biotopi Baltijas jūrā. Tajos sastopamas 30 bezmugurkaulnieku un 10 aļģu sugas. F.vesiculosus nodrošina patvērumu tādiem organismiem kā Spirobis spirobis, zālēdājiem izopodiem, kā arī gliemežiem, piemēram, Littorina obtusata.://www.marlin.ac.uk/biotic/browse.php?sp=4203 Pētījumā par Rīgas līci atklāts, ka zems sāļums, viļņu darbība, barības vielu koncentrācija, ūdens caurredzamība un bezmugurkaulnieku–augēdāju klātbūtne var ietekmēt pūšļu fuka vairošanās spēju, veicinot resursu novirzīšanu no ģeneratīvo uz veģetatīvo orgānu veidošanos.Deķere Z, 2007. Pūšļu fuka (Fucus vesiculosus L.) fertilitātes īpatnības Rīgas līcī, Ģeogrāfijas, Ģeoloģijas, Vides zinātnes referātu tēzes, LU 65 zinātniskā konference, LU Akadēmiskais apgāds, 269.lpp. Lai aizsargātos no tā ēdājiem, pūšļu fuka neatņemama sastāvdaļa ir hlorotanīns, kam ir liela ekoloģiskā nozīme — tas pasargā arī no UV–starojuma un ir kā antioksidantu aģents. Fucus vesiculosus vertikālais sadalījums (dziļuma ierobežojums) raksturo vides stāvokļa izmaiņas,Schories.D, Pehlue.C, Selig.V,2009. Depth distributions of Fucus vesiculosus L. and Zostera marinaL. as classification parameters for implementing the European Water Framework Directive on the German Baltic coast, Ecological Indicators, Science Direct, Volume 9, Issue 4, Pages 670—680 tāpēc to izmanto par bioindikatoru, lai izvērtētu apkārtējās vides stāvokli.

 Praktiskā nozīme 
Pūšļu fuka izmantošanas iespējas ir plašas, to lieto kā mēslojumu, ķermeņa kopšanas līdzekli, piemēram, dušas želejā un ķermeņa krēmos, arī kā uztura bagātinātāju.Morrissey, J., Kraan, S. & Guiry, M.D, (2001). A guide to commercially important seaweeds on the Irish coast. Bord Iascaigh Mhara: Dun Laoghaire Ir veikti pētījumi par sugas izmantošanu vides stāvokļa izvērtēšanai, piemēram, lai noskaidrotu Čornobiļas katastrofas radītās sekas, veica radionuklīdu mērījumus Baltijas jūrā.Carlson.L, Holm.E, 1992. Radioactivity in Fucusvesiculosus L. from the Baltic Sea following the Chernobyl accident, Journal of Environmental Radioactivity, Science Direct, Volume 15, Issue 3, 1992, Pages 231—248 Pūšļu fuks bioakumulē arsēnu un ir pierādīts, ka tieši brūnaļģēs ir augstāka arsēna koncentrācija nekā zaļaļģēs un sārtaļģēs.Merrifield.E.M, Ngu.T, Stillman, 2004. Arsenic binding to Fucusvesiculosus metallothionein, Biochemical and Biophysical Research Communications, Science Direct, Volume 324, Issue 1, 5 November 2004, Pages 127—132 Pūšļu fuks kā bioindikators atspoguļo piesārņojuma potenciālo ietekmi organisma–biotopa kā arī populācijas/sugas–ekosistēmu līmenī.Boikova.E,Kuļikova.E,Seisuma.Z,Botva.U,Līcīte.V,Petrovics.N,2012.Brūnaļģes Fucus vesiculosus oksidatīvā stresa novērtējums Rīgas, Somu un Botnjas līču biocenozēs,LU 70.zinātniskā konference,Latvijas ūdens vides pētījumi un aizsardzība, 49.lpp Bioreducēšana ar Fucus vesiculosus var būt kā alternatīva un videi draudzīgs process, ko izmanto, lai atgūtu zeltu no atšķaidītiem hidrometalurģijas šķīdumiem.Mata.Y.N, Torres.E, Blazquez.L.M, Ballester.A, Gonzalez.F, Munoz.A.J, 2009. Gold(III) biosorption and bioreduction with the brown alga Fucusvesiculosus, Journal of Hazardous Materials, Science Direct, Volume 166, Issues 2, Pages 612—618 Pūšļu fuka izmantošana medicīnā ir ļoti plaša. Pētījumos ir atklāts, ka brūnaļģes pozitīvi ietekmē cilvēka imūnsistēmu.Queiroz.S.C.K, Medeiros.P.V, Queiroz.S.L, Abreu.D.R.L, Rocha.H.A.O, Ferreira.C.V, Juca.M.B, Aoyama.H, Leite.L.E,2008. Inhibition of reverse transcriptase activity of HIV by polysaccharides of brown algae, Biomedicine and Pharmacoterapy, Science Direct, Volume 62, Issue 5, Pages 303-307 Fucus vesiculosus trīs galvenās sastāvdaļas ir jods, algīnskābe un fukoidāns. Jods pozitīvi veicina vairogdziedzera darbību, algīnskābe kā šķiedrviela ir noderīga, lai atbrīvotos no aizcietējumiem, savukārt fukoidāns — samazina holesterīna līmeni.

 Apdraudējumi 
Pūšļu fukam ir nozīmīga loma bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā, tas ir patvērums dažādām sugām, piemēram, Spirorbis spirorbis un Littorina obtusata, kā arī, piemēram, Fucus vesiculosus izplatības izmaiņas var būtiski ietekmēt Baltijas jūras piekrastes ekosistēmu, tostarp piekrastes zivju nozveju. Fucus vesiculosus tiek uzkatīts par nozīmīgu biotopu bezmugurkaulnieku sugām. Pētījumi liecina, ka Fucus vesiculosus klātbūtne neliecina par augstu sugu dažādību, taču pūšļaļģe dod noteiktām sugām patvērumu, kur novērojama liela bezmugurkaulnieku biomasa. Izmainoties pūšļu fuka augšanas apstākļiem, izmainās bezmugurkaulnieku sastāvs, kas ietekmē augstākos trofiskos līmeņus, samazinot barības pieejamību zivīm.Wikstrom.A.S, Kautsky.L, 2007. Structure and diversity of invertebrate communities in the presence and absence of canopy-forming Fucusvesiculosus in the Baltic Sea, Estuarine, Coastal and Shelf Science, Science Direct, Volume 72, Issues 1—2, March 2007, Pages 168—176 Pūšļu fuku galvenokārt apdraud eitrofikācija un ūdens piesārņojums.Eriksson.K.B, Johansson.G,2003. Sedimentation reduces recruitment success of Fucus vesiculosus (Phaeophyceae) in the Baltic Sea, Eur. J. Phycol, Pages 217—222 Daudzās piekrastes teritorijās barības un toksisko vielu noplūde ir radikāli mainījusi jūras bentosa struktūru un sugu sastāvu. Eitrofikācija ļoti negatīvi iespaido jūras dzīvotnes, tā rezultātā savairojas pavedienaļģes, kas ap daudzgadīgajām jūraszālēm veido biezu klājienu, kā arī ūdenī daudzkārt palielinās mikroskopisko aļģu biomasa, tādējādi aizturot saules gaismu. Tā rezultātā samazinās platības, kas piemērotas parastās jūraszāles, pūšļu fuka un sārtaļģu izplatībai. Kādreiz pūšļu fuks Baltijas jūrā bija sastopams līdz pat 8 m dziļumam, taču tagad tā izplatība robežojas ar 5 m atzīmi. Ievērojama izplatības samazināšanās vai pat izzušana ir novērojama tādos apgabalos kā Stokholmas arhipelāgā, Tallinas līcī un Gdaņskas līcī, Helsinku arhipelāgā un Rīgas līcī. Pētījums par F.vesiculosus samazināšanos Somijas dienvidkrastā laika posmā no 1977.g līdz 1981.g, liecināja, ka sāļuma pieaugums un augstā barības vielu koncentrācija Baltijas jūras Z-daļā rada negatīvas sekas uz fuku audzēm.Kangas.B, Autio.H, Haeillors.G,Luther.H, Niemi.A, Salmaa.H,1982. A general Model the decline of Fucus vesiculosus at Tvaerminne, South Coast of Finland in 1977-1981, Acta Botanica Fennica,Vol.118, Pages 1-27. Brūnaļģu fuku audzes jūrā ir Latvijā īpaši aizsargājama dzīvotne.Dabas aizsardzības pārvalde,2011. Iepzīsim jūras piekrasti,noteicējs, 119.lpp

 Atsauces 

Kategorija:Aļģes