Peļveidīgie

Peļveidīgie (Myomorpha) ir viena no grauzēju kārtas (Rodentia) apakškārtām, kas apvieno peles, žurkas, kāmjus, lemingus un strupastes. Tā ir ļoti liela apakškārta, kurā ir vairāk nekā 1500 sugas, kas ir gandrīz ceturtā daļa no visām zīdītāju sugām. Tās ir sastopamas visā pasaulē, gandrīz visos kontinentos, izņemot Antarktīdu. 

Peļveidīgo apakškārta tiek dalīta divās virsdzimtās: lēcējpeļu virsdzimtā (Dipodoidea) un peļu virsdzimtā (Muroidea). Lēcējpeļu virsdzimtā ir tikai viena dzimta — lēcējpeļu dzimta (Dipodidae), uzsverot lielo atšķirību no pārējiem peļveidīgajiem. Peļu virsdzimtā ir visi pārējie peļveidīgie.

 Latvijā 
Latvijā sastopamas 12 peļveidīgo apakškārtas sugas: meža klaidoņpele (Apodemus sylvaticus),Latvijas Dabas muzejs: Meža klaidoņpele svītrainā klaidoņpele (Apodemus agrarius), dzeltenkakla klaidoņpele (Apodemus flavicollis), mazā meža klaidoņpele (Apodemus uralensis), pundurpele (Micromys minutus), mājas pele (Mus musculus), pelēkā žurka (Rattus norvegicus), melnā žurka (Rattus rattus),  ūdensstrupaste (Arvicola amphibius), rūsganā mežstrupaste (Myodes glareolus), ondatra (Ondatra zibethicus) un meža sicista (Sicista betulina).

 Kopīgās īpašības 
Peļveidīgajiem grauzējiem ir kopīga žokļu anatomija un zobu struktūra. Tiem ir labi attīstīti košļāšanas muskuļi (), kas piemēroti graušanai. Mediālais košļāšanas muskulis iet caur acs dobumu. Šī ir unikāla īpašība, kas nepiemīt citiem zīdītājiem.Clutton-Brock, Juliet (ed.). 2004. Mouse-like Rodents. Pp150–159 in Animal (David Burnley ed.). London, Dorling Kindersley. Peļveidīgie dzīvnieki visbiežāk ir aktīvi nakts laikā un tie pārtiek no graudiem. 

Sistemātika
Peļveidīgo apakškārta (Myomorpha)Carleton, M. D. and G. G. Musser. 2005. Order Rodentia. Pp745–752 in Mammal Species of the World A Taxonomic and Geographic Reference (D. E. Wilson and D. M. Reeder eds.). Baltimore, Johns Hopkins University Press.
Lēcējpeļu virsdzimta (Dipodoidea)

Peļu virsdzimta (Muroidea)

Atsauces

Kategorija:Grauzēji