Mezozojs

Ēra  Periods  Epoha  Ilgums(miljoni gadu pirms mūsdienām) Mezozojs  Krīts  Vēlais krīts  99,6–65,5 Agrais krīts  145,5–99,6 Jura  Vēlā jura  161,2–145,5 Vidējā jura  175,6–161,2 Agrā jura  199,6–175,6 Triass  Vēlais triass  228,7–199,6 Vidējais triass  245,9–228,7 Agrais triass  251–245,9

Mezozojs (, mésos — ‘vidējais’) ir ģeoloģiskās laika skalas ēra, kas ietilpst fanerozoja eonā, un sīkāk dalās trijos ģeoloģiskajos periodos: krītā, jurā un triasā. Mezozojs sākās aptuveni 251 miljonu gadu pirms mūsdienām un beidzās 65,5 miljonus gadu pirms mūsdienām, kad notika tā sauktā krīta-paleogēna izmiršana. Pirms mezozoja bija paleozojs, bet pēc tam — kainozojs.

Mezozoja laikmetā uz Zemes dominēja dinozauri. Laikmeta laikā notika arī nozīmīgas tektoniskās un klimata pārmaiņas, kā arī evolucionēja plaša dzīvās dabas daudzveidība. Mezozoja ēras sākumposmā sadalījās superkontinents Pangeja. Mezozoja ēras sākumā (triasā) izveidojās pirmie zīdītāji, bet juras laikmetā parādījās pirmie putni.

 Ārējās saites