Gārgaļveidīgie

Gārgaļveidīgie, gārgaļveidīgo putnu kārta (Gaviiformes) ir viena no putnu klases (Aves) kārtām, kas pieder neognatu infraklasei (Neognathae). Gārgaļveidīgo kārtā ir 5 mūsdienās dzīvojošas ūdensputnu sugas, kas visas pieder gārgaļu dzimtai (Gaviidae).Boertmann, D. 1990. Phylogeny of the divers, family Gaviidae (Aves). Steenstrupia 16:21-36 Šajā kārtā ir vēl 4 aizvēsturisko sugu dzimtas. Molekulārajos pētījumos ir noskaidrots, ka gārgaļveidīgie un zosveidīgie putni ir vissenākās putnu grupas.A Classification of Living Birds Tās atdalījās no pārējiem putniem pirms 100 miljoniem gadu.Diversification of Ramphastinae (Aves, Ramphastidae) prior to the Cretaceous/Tertiary boundary as shown by molecular clock of mtDNA sequences

Mūsdienu gārgaļu sugas mājo Ziemeļamerikā un Eirāzijas ziemeļu daļā, lai gan aizvēsturiskās sugas bija daudz plašāk izplatītas. Latvijā ir sastopamas 4 no 5 pasaulē dzīvojošām gārgaļu sugām. Samērā bieži melnkakla gārgale (Gavia arctica) un brūnkakla gārgale (Gavia stellata),Gārgaļu dzimta bet ļoti reti migrācijas laikā arī dzeltenknābja gārgale (Gavia adamsii) un polārā gārgale (Gavia immer). Melnkakla gārgale agrāk Latvijā bijusi sastopama kā ligzdojoša suga, tomēr pēdējos gados to apstiprinošu novērojumu nav.

 Sistemātika 
 Gārgaļveidīgo kārta (Gaviiformes)
 Gārgaļu dzimta (Gaviidae)
 †Colymboididae
 †Gaviella
 †Neogaeornis
 †Polarornis

 Atsauces