Krimuldas viduslaiku pils

Krimuldas viduslaiku pils (, ) bija Rīgas arhibīskapijas Turaidas pils palīgpils 13.-16. gadsimtā, kuras drupas tagad atrodas Siguldas pilsētas Gaujas labā krasta daļā Krimuldā.

19. gadsimta vidū Līvenu dzimta pie Krimuldas pilsdrupām uzcēla Krimuldas muižas kungu māju jeb jauno pili.

 Pils apraksts 
Pils bija uzcelta Gaujas senlejas labajā stāvkrastā, kas ietvēra pili no trīs pusēm, bet no ziemeļu puses to norobežoja aizsarggrāvis. No laukakmeņiem būvēto aizsargsienu biezums bija apmēram 1,5 - 2 metri, kas ierobežoja pils pagalmu ar koka saimniecības ēkām. Pilij bija galvenais korpuss pie viegli apsargājamās nogāzes un divi atsevišķi stāvoši torņi.

Galvenajā korpusā bija virtuve, ēdamzāle un palīgtelpas, zem kurām atradās pagrabi. Otrajā stāvā bija dzīvojamās telpas, bet trešajā stāvā nelieli kambarīši.

 Vēsture 
Indriķa hronikas vēstījumā par 1206. gada notikumiem minēts, ka katoļu priesteris Alebrands kristīja Gaujas līvus Turaidā un uzcēla Kubeseles baznīcu (, tagad - Krimuldas baznīca), kas atradās pie Kubeseles (Ķizbeles) pilskalna Kaupo pārvaldītajā novadā. Pēc 1207. gada Līvzemes dalīšanas līguma Kaupo daļu (pars Cauponis) ieguva  bīskaps Alberts. Pēc viņa nāves 1231. gadā šo zemi ieguva Rīgas Domkapituls, vēlāk tā atradās Rīgas arhibīskapijas Turaidas fogtu pārvaldībā.

Krimuldas pils (castrum Cremum) pirmo reizi minēta Romas pāvesta sūtņa Franciska no Moliāno 1312. gada ziņojumā par to, ka Livonijas pilsoņu kara laikā pili patvaļīgi ieņēmis Livonijas ordenis,Das Zeugenverhör des Franciscus de Moliano (1312) / Bearbeitet von A.Seraphim. - Königsberg i. Pr., 1912. - XXX, 229 S. bet par pils celšanas gadu uzskata 1255. gadu.
Pēc Pārdaugavas Livonijas hercogistes izveidošanas pilī apmetās Polijas-Lietuvas kopvalsts ieceltais stārasts, bet 
1582. gada Jamas Zapoļskas miera līgumā tā nodēvēta par Krimuldas pilsnovada citadeli (, Кремон).
Polijas-Zviedrijas kara laikā to 1601. gadā ieņēma zviedri un nodedzināja. 1625. gadā Zviedrijas karalis pamesto pili uzdāvināja savam valstvīram Gabrielam Oksenšernam (1586–1656), pēc kura nāves to mantoja viņa dēls    Gabriels Grielsons Uksenšerna (1619–1673).
Viņš muižu 1664. gadā ieķīlāja Johanam fon Helmersenam (1622-ap 1670), kuram muižu redukcijas laikā to atņēma.

Pēc Lielā Ziemeļu kara to 1726. gadā ieguva kapteinis Kārlis Hermersens (1686–1740). Hermersenu dzimtai Krimuldas muiža piederēja līdz 1817. gadam, kad to izsolē iegādājās Johans Georgs fon Līvens (1775-1848), kurš sevi uzskatīja par līvu ķēniņa Kaupo pēcnācēju. Paula Hermaņa Līvena uzdevumā 1861.-1863. gadā vēsturnieks K. Bruinings pilsdrupās veica arheoloģiskos izrakumus, atklājot Ziemeļu torņa, ieejas torņa un dzīvojamās ēkas pamatus. Uz vecajiem pamatiem tika uzcelta cietokšņa ārsiena ar gotiskiem logiem.

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Armin Tuulse. Die Burgen in Estland und Lettland . Dorpater Estnischer Verlag, 1942 

 Skatīt arī 
 Krimuldas muiža

Kategorija:Rīgas arhibīskapijas pilis
Kategorija:Viduslaiku pilis Latvijā
Kategorija:Krimulda