Lēvenšterni

Lēvenšterni () ir vācbaltiešu dzimta, kas 16. gadsimtā cēlusies no Rīgas namniekiem Rīgemaņiem, Zviedru Vidzemes laikā uzņemta Zviedrijas dižciltīgo ģimeņu sarakstā kā "Rīgemaņi no Lauvas zvaigznes" (Rigeman von Leijonstjerna) un vēlāk izplatījusies arī Igaunijā, Dānijā, Zviedrijā un Krievijā.

 Vēsture 
Dzimta cēlusies no rīdziniekiem Rīgemaņiem, kas bijuši Rīgas rātes locekļi no 1556. līdz 1695. gadam.Die Rigemann in Riga Zviedru laikos Rīgas rātskungs un birģermeistars Kristaps Rīgemanis (Christoph Rigemann) kā rātes pārstāvis Stokholmā 1650. gadā tika uzņemts Zviedrijas dižciltīgo sarakstos ar titulu Rigeman von Leijonstjerna. 1668. gadā visu Rīgemaņu dzimtu uzņēma Zviedrijas bruņniecības matrikulā.Jully Ramsay: Frälsesläkter i Finland intill stora ofreden. S. 338 skat. Rigeman (Digitalisat)

Viņa brāli Didriķi uzņēma Vidzemes bruņniecības matrikulā. 1770. gadā Johanu fon Levenšternu uzņēma Igaunijas bruņniecības matrikulā. 
Georgam fon Lēvenšternam 1827. gadā piešķīra barona titulu un uzņēma Dānijas bruņniecībā.

Pēc 1920. gada agrārās reformas Lēvenšterni pazaudēja savus īpašumus Latvijā un Igaunijā un izceļoja uz ārzemēm.Otto Magnus von Stackelberg (Bearb.): Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften Teil 2, 1.2: Estland, Görlitz 1930, S. 121 (Digitalisat)

Pašlaik dzimtas locekļi dzīvo Vācijā, Austrijā, Danijā, Austrālijā, Kanādā, Argentīnā un Namībijā.

 Lēvenšternu muižas Latvijā 
 Kokneses muiža un pils (Kokenhusen) — Rīgas apriņķī
 Radolkas vai Radalkas muiža (Glauenhof) — Rīgas apriņķī
 Šķiliņu pusmuiža (Schillingshof) — Rīgas apriņķī
 Zalabu muiža (Selubben) — Rīgas apriņķī
 Valmiermuiža (Wormarshof) — Valmieras apriņķī
 Kauguru muiža (Kaugershof) — Valmieras apriņķī
 Brantu muiža (Horstenhof) — Cēsu apriņķī
 Veclaicenes muiža (Alt-Laitzen) — Valkas apriņķī
 Ruskulovas muiža (Ruskulowo) — Ludzas apriņķīGüter der Familie in Livland und Estland

 Slaveni Lēvenšterni
 Hermanis fon Lēvenšterns (Hermann Ludwig von Löwenstern, 1748-1815), Igaunijas guberņas muižnieks, Igaunijas bruņniecības runas vīrs (Ritterschaftshauptmann) 
 Kārlis Oto fon Lēvenšterns (Carl Otto von Löwenstern, 1755-1833), Vidzemes guberņas muižnieks, Vidzemes landrāts (1802-1806)
 Voldemārs fon Lēvenšterns (Woldemar Hermann von Löwenstern, 1776-1858), Krievijas armijas ģenerālmajors 
 Heinrihs fon Levenšterns (Heinrich Carl Ludwig von Löwenstern, 1783-1843), Krievijas Impērijas diplomāts, Igaunijas guberņas vicegubernators

 Literatūra 
 Gothaisches Genealogisches Taschenbuch der Freiherrlichen Häuser, Justus Perthes Gotha 1903, 1905–1939 (Fortsetzungen) (von Löwenstern des Stammes Rigemann) 
 Winno von Löwenstern: Die Familien Rigemann und Löwenstern. In: Baltische Ahnen- und Stammtafeln 47 (2005), S. 38–40
 Winno von Löwenstern: Stammtafeln der Herren und Freiherren Löwenstern und Rigemann. Bergisch-Gladbach 2004
 Woldemar Baron von Löwenstern: Denkwürdigkeiten eines Livländers. Aus den Jahren 1790–1815. Herausgegeben von Friedrich von Smitt. Leipzig und Heidelberg: Winter 1858 Denkwürdigkeiten eines Livländers, Band 1.Denkwürdigkeiten eines Livländers, Band 2.Internet Archiv: Denkwürdigkeiten eines Livländers.
 Eduard Baron von Löwenstern: Mit Graf Pahlens Reiterei gegen Napoleon: Denkwürdigkeiten des russischen Generals Eduard von Löwenstern, 1790–1837. Berlin: Mittler 1909
 Otto Magnus von Stackelberg (Bearb.): Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften Teil 2, 1.2: Estland, Görlitz 1930, S. 120–126 (Digitalisat)

 Ārējās saites 
 loewenstern.de.tl
 Familie von Löwenstern im Salzburg-Wiki

 Atsauces 

 Dzimtas ģerboņi 

Kategorija:Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas
Kategorija:Vācbaltieši
Kategorija:Vidzemes bruņniecības dzimtas