Parastā kalme

Parastā kalme jeb smaržīgā kalme (Acorus calamus) ir garš (60-120 cm), pārmitrā zemē augošs viendīgļlapju ārumu dzimtas augs. Auga dabīgā izcelsmes vieta ir Indija un Arābijas zemes, bet mūsdienās tas ir izplatījies pa visu pasauli.

 Apraksts 
Kalmes ir daudzgadīgs lakstaugs, kas veido spēcīgus, resnus, ložņājošus sakneņus. Īsais stumbrs pie pamata sarkanīgs. Lapas garas, lineāras, pie pamata sedz cita citu. Sīkie, dzeltenzaļie ziedi sakārtoti vālītēs, zied maijā un jūnijā. Auglis ir garena, sārta oga, bet Latvijā parasti neienākas, līdz ar to kalme vairojas nevis ar sēklām, bet veģetatīvi ar sakneņiem.

 Ķīmiskais sastāvs 
Kalmju sakneņi satur ēterisko eļļu, kura sastāv no vairāk kā 36 vielām, no kurām svarīgākās ir α-azarons un β-azarons. Bez tiem, kalmēs atrodami arī

 terpēni - pinēns, kamfēns, borneols, kalomols, kalamēns;
 aromātiskie savienojumi - eigenols, metilizoeigenols;
 rūgtvielas - akorīns, akorons, izoakorons, neoakorons;
 miecvielas, glikozīdi u.c.

 Izmantošana 
Kalmju sakneņus izmanto ārstniecībā ēstgribas un gremošanas darbības uzlabošanai, sāpju mazināšanai un lielās devās — vemšanas izraisīšanai. Tautas medicīnā kalmes izmantotas arī anēmijas, žultspūšļa un nieru slimību ārstēšanai un pret žagām.

Tie tiek izmantoti arī kā garšaugi, viegls stimulants un kā absinta sastāvdaļa.

 Citi nosaukumi 

Agrāk saukta arī kalve un ūdens skalbes.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Kalmes
Kategorija:Ārstniecības augi
Kategorija:Garšaugi
Kategorija:Stimulanti