Rikava

Rikava (arī Rikova) ir apdzīvota vieta Rēzeknes novada dienvidrietumos, Rikavas pagasta centrs.

 Vēsture 
Ciems kā apdzīvota vieta izveidojās, kad 19.gs. sākumā Rikavas zemi nopirka Antonijs Riks, Dricānu Riku dzimtas Rogaižu — Maltas atzara muižnieks. Pēc dažiem gadiem jaunā īpašnieka dēls Aleksandrs 1829. gadā sāka celt Rikavas baznīcu. Vēlāk tika celta arī Rikavas muižas ēka (1870—1875). Rikavā muižnieki Riki uzcēla arī vairākas manufaktūras, kur ražoja degvīnu, ķieģeļus, terpentīnu, darvu, kā arī ādu ģērētavu.

 Iedzīvotāji 
1897. gadā muižā ar dzirnavam, krogu un keisterumāju bija 5 sētas.
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.CSP

No Rikavas nākuši:
Līvija Liepdruviete  (1955) _ dzejniece, skolotāja 
Rikavā strādājuši:

 Agnese Garijone (1897—1979) - skolotāja, sabiedriska darbiniece un literāte
 Jānis Višņevskis (1861— 1914) - garīdznieks, tautasdziesmu vācējs (savācis ap 3000)

 Jāzeps Liepiņš (1906—1979) _ skolotājs
 Večeslavs Žeimunds (1927—1994)
 Tekla (Ragauša) Teicāne (1913—1990) _ folkloras teicēja
 Janīna Mičule (1927_2014) _ skolotāja, folkloriste

 Kultūra 
Rikavā darbojas bibliotēka, kultūras nams.

Kultūras dzīves galvenais balsts Rikavā jau pusgadsimtu ir etnogrāfiskais ansamblis Rikava (vadītāja Janīna Mičule), viens no vecākajiem folkloras ansambļiem valstī. Rikavas kultūras namā ir izveidots neliels etnogrāfiskā ansambļa muzejs.
 Kultūrvēsturiskie objekti 
Rikavas muižas apbūve, kungu māja, Rikavas Romas katoļu baznīca (valsts nozīmes arhitektūras pieminekļi), Rikavas muižas parks, pārvaldnieka māja, Riku dzimtas kapliča (vietējās nozīmes arhitektūras pieminekļi). 

 Atsauces 

Kategorija:Rikavas pagasts
Kategorija:Rēzeknes novada ciemi
Kategorija:Latvijas ciemi
Kategorija:Latvijas pagastu centri