Pēteris Pētersons

Pēteris Pētersons (1923—1998) bija latviešu dramaturgs, teātra režisors, kritiķis un drāmas teorētiķis, tulkotājs, publicists un sabiedrisks darbinieks. Latviešu poētiskā teātra izveidotājs (I. Ziedoņa „Motocikls”, A. Čaka „Spēlē, Spēlmani!” u.c. uzvedumi). Rīgas domes loceklis (1997), Rīgas Latviešu biedrības priekšsēdētājs (1993–1998).

 Dzīvesgājums 
Dzimis 1923. gada 24. maijā Rīgas Jūrmalā dramaturga Jūlija Pētersona ģimenē. Mācījās Rīgas Franču licejā (līdz 1942) un Nacionālā teātra aktieru kursos (1943). Otrā pasaules kara beigās devās bēgļu gaitās un nokļuva Kurzemes cietoksnī. Pēc kara kā aktieris strādāja Dailes teātrī un studēja romāņu filoloģiju Latvijas Universitātē, vēlāk režiju Teātra institūtā (līdz 1953). Dramaturģijā debitēja 1947. gadā ar lugu „Cilvēks oktobra vējā”, bet atzinību ieguva ar pirmo lugu dzejā „Man trīsdesmit gadu” (1962). Viņš rakstīja arī teātra recenzijas un drāmas teorijai un tehnikai veltītus apcerējumus, kuru lielākā daļa apkopoti krājumos „Darbības māksla” (1978) un „Drāma kā kritērijs” (1987). No 1964. līdz 1971. gadam Pētersons bija Dailes teātra galvenais režisors. No 1972. gada viņš iestudēja izrādes dažādos Latvijas teātros.

Iesaistījās Atmodas kustībā, 1989. gadā bijis iekļauts izolējamo inteliģences pārstāvju sarakstā.No grāmatas "Ivars Ķezbers DURVĪS. Tā tas bija", citēts  Izolējami 'X stundā' - slepens dokuments ar arestējamiem Atmodas laika latviešiem delfi.lv 2015. gada 5. maijā
Pēc Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanas Pēteris Pētersons bija Dziesmu svētku režisors (1990), Rīgas Latviešu biedrības priekšsēdētājs (1993–1998) un Starptautiskā Teātra institūta Latvijas centra vadītājs (1994–1998). Bija Rīgas domes deputāts no LTF saraksta, kandidēja mēra amatam 1994. gadā, atkārtoti ievēlēts no Kristīgās Tautas partijas saraksta 1997. gadā.

1998. gada 9. oktobra naktī Pēteris Pētersons kopā ar dzīvesbiedri Eleonoru cieta autokatastrofā uz Jelgavas-Tukuma autoceļa un mira Dobeles slimnīcā. Viņa meita Kārina Pētersone ir politiķe, bijusi kultūras ministre.

 Iestudētās izrādes 

 Maksims Gorkijs "Vasarnieki" Dailes teātrī (1953.04.11.);
 Marika Baratašvili "Spārīte" Dailes teātrī (1953.11.28.) (kopā ar Felicitu Ertneri);
 Cezars Solodars "Ceriņu dārzā" Dailes teātrī (1954.05.12.);
 Gunārs Priede "Jaunākā brāļa vasara" Dailes teātrī (1955.02.03.);
 Jūlijs Vanags "Kuģis iziet jūrā" Dailes teātrī (1955.11.07.) (inscenētājs Eduards Smiļģis);
 Heinars Kiphards "Steidzīgi jāatrod Šekspīrs" Dailes teātrī (1956.03.10.);
 Gunārs Priede "Lai arī rudens" Dailes teātrī (1956.05.08.);
 Valentīns Katajevs "Riņķa kvadratūra" Dailes teātrī (1957.04.13.);
 Bertolts Brehts "Krietnais cilvēks no Sečuānas" Dailes teātrī (1958.01.23.);
 Marģeris Zariņš "Zaļās dzirnavas" Latvijas Nacionālajā operā (1958.06.28.);
 Gunārs Priede "Pozitīvais tēls" Dailes teātrī (1959.02.13.);
 Valija Grundmane "Osvalda Dukāta portrets" Dailes teātrī (1959.04.29.);
 Jānis Lūsis "Atrastā varavīksne" Dailes teātrī (1959.11.06.);
 Gunārs Priede "Vikas pirmā balle" Dailes teātrī (1960.03.30.);
 Liliāna Helmane "Meža noslēpums" Dailes teātrī (1961.01.02.);
 Jānis Lūsis "Sniega cilvēka bojā eja" Dailes teātrī (1961.03.23.);
 Bertolts Brehts "Lielkungs Puntila un viņa kalps Mati" Dailes teātrī (1962.03.24.);
 Īvs Žamiaks "Pajumti Mantuflu ģimenei" Dailes teātrī (1962.05.22.) (DT III studijas diplomdarba izrāde);
 Gunārs Priede "Nāk dēli mājās" Dailes teātrī (1962.06.12.) (DT III studijas diplomdarba izrāde);
 Elmārs Ansons "Trīs jaunas māsas" Dailes teātrī (1963.01.30.);
 Žils Verns, Pavels Kohouts "80 dienās ap zemeslodi" Dailes teātrī (1963.12.13.);
 Vsevolods Višņevskis "Optimistiskā traģēdija" Dailes teātrī (1964.12.15.) (inscenētājs Eduards Smiļģis, režisors kopā ar Paulu Putniņu);
 Gunārs Priede "Pa valzivju ceļu" Dailes teātrī (1965.03.04.);
 Rainis "Uguns un nakts" Dailes teātrī (1965.09.11.) (inscenētājs, režisore Felicita Ertnere);
 Makss Frišs "Godavīrs un dedzinātāji" Dailes teātrī (1965.11.18.);
 Edvards Radzinskis "Filma top..." Dailes teātrī (1966.03.11.);
 Žans Anuijs "Mežone" Dailes teātrī (1966.10.04.);
 Imants Ziedonis "Motocikls" Dailes teātrī (1967.09.29.);
 Veltījums latviešu teātra simtgadei "Lai top!": Kārlis Gothards Elferfelds "Tā dzimšanas diena", Johans Heinrihs Baumanis "Lustīgais nerris uz tirgus plača", Ādolfs Alunāns "Seši mazi bundzinieki" Dailes teātrī (1968.09.28.) (inscenētājs, režisori Venta Vecumniece, Zigrīda Stungure, Miervaldis Ozoliņš);
 Fjodors Dostojevskis "Idiots" Dailes teātrī (1969.05.08.);
 Pauls Putniņš "Lauzīsim galvas dotajā virzienā" Dailes teātrī (1970.11.23.);
 Aleksandrs Čaks "Spēlē, Spēlmani!" Jaunatnes teātrī (1972.01.30.);
 Vladimirs Majakovskis "Mistērija par Cilvēku" Jaunatnes teātrī (1974.01.16.);
 Aleksandrs Čaks "Spēlē, Spēlmani!" Igaunijas V. Kingisepa Akadēmiskajā Drāmas teātrī (1974.03.26.);
 Pauls Putniņš "Vēlamais īrnieks" ("Šausmas, Janka jau sācis domāt...") Rīgas Krievu teātrī (1976.06.15.);
 Pēteris Pētersons "Bastards" Jaunatnes teātrī (1978.09.14.);
 Pēteris Hakss "Saruna Šteinu namā par klātneesošo fon Gētes kungu" Jaunatnes teātrī (1980.12.14.);
 Pēteris Pētersons "Bastards" Kauņas drāmas teātrī (1982.12.22.);
 Māra Zālīte "Pilna Māras istabiņa" Jaunatnes teātrī (1983.09.27.);
 Pēteris Pētersons "Meteors" Latvijas Nacionālajā teātrī (1984.11.27.);
 Pēteris Pētersons "Mirdzošais un tumši zilais" Dailes teātrī (1987.02.12.);
 Pēteris Pētersons "Tikai muzikants" Latvijas Nacionālajā teātrī (1987.05.23.);
 Žans Rasins "Andromahe" Jaunatnes teātrī (1987.10.30.);
 Bernārs Marī Koltess "Roberto Zuko" Jaunajā Rīgas teātrī (1993.04.29.);
 Pēteris Pētersons "Neviena paša vārda" Jaunajā Rīgas teātrī (1996.03.30.);
 Pēteris Pētersons "Fēlikss un Felicita" Latvijas Nacionālajā teātrī (1998.05.05.).

 Izdotie darbi 
 Balto torņu ēnā // Karogs, Nr. 8 (1959)
 Man trīsdesmit gadu. Luga 11 ainās. R.: Latvijas Valsts izdevniecība (1962)
 Darbības māksla. Rakstu krājums. R.: Liesma (1978)
 Acis. Zvaigznes. Acis. Divi dzejojumi un trīs drāmas. R.: Liesma (1983)
 Drāma kā kritērijs. Apceres. R.: Liesma (1987)
 Meteors. Tikai muzikants. Drāmas. R.: Liesma (1988)
 Lugas. R.: Preses nams (1998)

 Literatūra 
 E. Venters. "Pēteris Pētersons" // Latviešu rakstnieku portreti. 70.–80. gadi. Rīga (1994)
 I. Zole. "Pēteris Pētersons". R.: Jumava (2001)
 "Runcis". Atmiņu krājums. R.: Jumava (2003)

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Nekrologs
 Līga Ulberte. Pētera Pētersona portrets

Kategorija:Jūrmalā dzimušie
Kategorija:Dailes teātra aktieri
Kategorija:Latvijas dramaturgi
Kategorija:Latviešu teātra režisori
Kategorija:Rīgas domes deputāti (1994—1997)
Kategorija:Rīgas domes deputāti (1997—2001)
Kategorija:Ceļa negadījumos bojā gājušie
Kategorija:Latvijas PSR Nopelniem bagātie mākslas darbinieki
Kategorija:Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Kategorija:Rīgas Meža kapos apbedītie
Kategorija:Latvijas kultūras kanonā ietvertās vērtības