Amerikas Valstu Konfederācija

Amerikas Valstu Konfederācija () bija īslaicīgi (1861—1865) pastāvoša federāla valsts, kurā ietilpa 11 no Amerikas Savienotajām Valstīm (ASV) atdalījušies dienvidu štati, kuros vēl nebija atcelta verdzība.

Cietuši sakāvi pilsoņu karā, AVK pārtrauca pastāvēšanu, un to veidojošās pavalstis tika reintegrētas ASV ilgstošā Dienvidu rekonstrukcijas procesa laikā.

 Vēsture 
Dienvidu štati ekonomiski balstījās uz plantāciju sistēmu un vergu darbu, īpaši kokvilnas audzēšanā. Savukārt Ziemeļos attīstījās rūpniecība, mazo saimniecību lauksaimniecība un arvien pieauga noskaņojums pret verdzību. Tas radīja dziļu politisku un morālu plaisu starp reģioniem.

Strauji paplašinoties ASV teritorijai (piem., pēc Meksikas–Amerikas kara, 1846–1848), izcēlās asas diskusijas par to, vai jaunajos štatos atļaut verdzību. Katrs kompromiss – piemēram, Misūri kompromiss (1820) vai 1850. gada kompromiss – bija tikai īslaicīgs risinājums

1850.–1860. gados Amerikas Savienotajās Valstīs vairāki notikumi saasināja strīdu par verdzību un izraisīja dziļas nesaskaņas starp Ziemeļiem un Dienvidiem. “Bēguļojošo vergu likums” (1850) paredzēja atdot izbēgušos vergus pat brīvajos štatos, kas izraisīja sašutumu Ziemeļos. Kanzasas–Nebrasas likums (1854), kas ļāva pašiem štatiem lemt par verdzības atļaušanu, noveda pie asiņainiem sadursmēm, kas ieguva nosaukumu “Asiņainā Kanzasa”. Situāciju vēl vairāk saasināja Augstākās tiesas spriedums Dred Scott lietā (1857), ar kuru tika atzīts, ka vergi nav pilsoņi un verdzību nevar aizliegt pat teritorijās, kur tā nebija noteikta. Tajā pašā laikā izveidojās Republikāņu partija (1854), kas kļuva par galveno politisko spēku pret verdzības paplašināšanu, izraisot asu naidīgumu Dienvidos. Spriedze sasniedza kulmināciju, kad par prezidentu tika ievēlēts Abrahams Linkolns (1860), kurš iestājās pret verdzības paplašināšanu jaunajās teritorijās. Dienvidu štati viņa ievēlēšanu uztvēra kā tiešus draudus savai ekonomikai un dzīvesveidam, un, sākot ar Dienvidkarolīnu (1860. gada decembrī), tie pamazām atdalījās no Savienības. 1861. gada februārī Misisipi, Florida, Alabama, Džordžija, Luiziāna un Teksasa kopā ar Dienvidkarolīnu sanāca Montgomeri, Alabamā, kur izveidoja Konfederācijas Valstis ar savu konstitūciju un prezidentu Džefersonu Deivisu.

ASV valdība no sarunām par suverēnas valsts izveidi atteicās, un  sākās Amerikas pilsoņu karš. 

Vēlāk no ASV atdalījās un Konfederācijai pievienojās Tenesī (Konfederācijā iestājās 1861. gada 7. maijā)https://web.archive.org/web/20071012191004/http://gen.1starnet.com/civilwar/tnord.htm, Ārkanzasa (6. maijā), Ziemeļkarolīna (20. maijā) un Virdžīnija (17. aprīlī). 1860. gadā Amerikas Valstu Konfederācijas lielums bija 1,995 miljoni km2, bet iedzīvotāju skaits — 9,1 miljoni cilvēku. Ne visas Amerikas verdzības štati pievienojās Konfederācijai, to neizdarīja Mērilendas un Delavēras štati. 

Konfederāciju likvidēja 1865. gadā līdz ar tās militāro sakāvi, kas izbeidza pilsoņu karu.

 Konfederācijas štati 
<center>
{| class="wikitable"
|-style= background:#BFCFFF; color:#000; font-size:100%"
!width=120px| Štats
!width=120px| Karogs
!width=150px| Atdalīšanās no ASV
!width=125px| Iestāšanās Konfederācijā
!width=100px| ASV Bruņotie spēki ieņēma
!width=175px| Atkaliekļaušana ASV sastāvā
|-----
| Dienvidkarolīna
|align="center"| 50px
| 1860. gada 20. decembrī
| 1861. gada 8. februārī
| 1865. gadā
| 1868. gada 9. jūlijā
|-bgcolor="#E6ECFF"
| Misisipi
|align="center"| 50px
| 1861. gada 9. janvārī
| 1861. gada 8. februārī
| 1863. gadā
| 1870. gada 23. februārī
|-
| Florida
| 50px
| 1861. gada 10. janvārī
| 1861. gada 8. februārī
| 1865. gadā
| 1868. gada 25. jūnijā
|-bgcolor="#E6ECFF"
| Alabama
|align="center"| 50px
| 1861. gada 11. janvārī
| 1861. gada 8. februārī
| 1865. gadā
| 1868. gada 13. jūlijā
|-
| Džordžija
|align="center"| 50px
| 1861. gada 19. janvārī
| 1861. gada 8. februārī
| 1865. gadā
| 1868. gadā 21. jūlijā (sākotnēji); 1870. gada 15 jūlijā (atkārtoti)
|-bgcolor="#E6ECFF"
| Luiziāna
|align="center"| 50px
| 26. janvāris 1861
| 8. februāris 1861
| 1863. gadā
| 9. jūlijs 1868
|-
| Teksasa
|align="center"| 50px
| 1861. gada 1. februārī
| 1861. gada 2. martā
| 1865. gadā
| 1870. gada 30. martā
|-bgcolor="#E6ECFF"
| Virdžīnija
|align="center"| 50px
| 1861. gada 17. aprīlī
| 1861. gada 7. maijā
| 1865. gadā (Rietumvirdžīnija — 1861. gadā)
| 1870. gada 26. janvārī
|-
| Ārkanzasa
|align="center"| 50px
| 1861. gada 6. maijā
| 1861. gada 18. maijā
| 1864. gadā
| 1868. gada 22. jūnijā
|-bgcolor="#E6ECFF"
| Ziemeļkarolīna
|align="center"| 50px
| 1861. gada 20. maijā
| 1861. gada 21. maijā
| 1865. gadā
| 1868. gada 4. jūlijā
|-
| Tenesī
|align="center"| 50px
| 1861. gada 8. jūnijā
| 1861. gada 2. jūlijā
| 1863. gadā
| 1866. gada 24. jūlijā
|-bgcolor="#E6ECFF"
| Misūri
|align="center"| 50px
| 1861. gada 31. oktobrī
| 1861. gada 28. novembrī
| 1861. gadā
| Štats atradās ASV Bruņoto spēku kontrolē
|-
| Kentuki
|align="center"| 50px
| 1861. gada 20. novembrī
| 1861. gada 10. decembrī
| 1861. gadā
| Štats atradās ASV Bruņoto spēku kontrolē
|-bgcolor="#E6ECFF"
| Arizona
|align="center"| 50px
| 1861. gada 6. martā
| 1862. gada 14. februārī
| 1862. gadā
| ASV sastāvā kopš 1912. gada
|} 

 Atsauces 

 Skatīt arī 
 Amerikas pilsoņu karš

 Ārējās saites 

Kategorija:ASV vēsture
Kategorija:Amerikas pilsoņu karš