Kārlis Hilperts

Kārlis Hilperts (;  — ) bija vācu virsnieks, Dzelzs krusta Bruņinieka krusta kavalieris, Pirmā un Otrā pasaules kara dalībnieks.

 Militārā karjera 
1907. gada jūnijā iestājies militārajā dienestā, kājnieku pulkā, par fanenjunkeru (virsnieka kandidātu). 1909. gada maijā piešķirta leitnanta dienesta pakāpe.

 Pirmais pasaules karš 
Kara sākumā nozīmēts štāba pienākumu veikšanai. 1915. gada maijā paaugstināts amatā par vecāko leitnantu, 1917. gada oktobrī nozīmēts par ložmetējnieku rotas komandieri, bet decembrī paaugstināts par kapteini. 1918. gadā iecelts par kājnieku bataljona komandieri. Apbalvots ar abu pakāpju Dzelzs krustiem.

 Starpkaru posms 
Turpinājis dienestu Reihsvērā. 1939. gada aprīlī paaugstināts par ģenerālmajoru. Norīkots par 9. armijas korpusa štāba priekšnieku.

 Otrais pasaules karš 
No 1940. gada februāra bija 1. armijas štāba priekšnieks. Piedalījies Francijas kampaņā. No 1940. gada novembra bija Armiju grupas "D" štāba priekšnieks, ģenerālleitnants. No 1942. gada jūnija bija 59. armijas korpusa komandieris; no jūlija — 23. armijas korpusa komandieris Austrumu frontē. Piedalījies kaujās Rževas apkārtnē. Septembrī paaugstināts par kājnieku ģenerāli. Apbalvots ar Vācu krustu (zeltā).

No 1943. gada janvāra — 54. armijas korpusa komandieris (kaujas pie Ļeņingradas). Augustā apbalvots ar Dzelzs krusta Bruņinieka krustu. No novembra — 26. armijas korpusa komandieris (kaujas pie Ļeņingradas).

No 1944. gada janvāra — 1. armijas korpusa komandieris (kaujas Ņeveļas apkārtnē); augustā apbalvots ar Ozollapām pie Bruņinieku krusta.  No 1944. gada septembra — 16. armijas komandieris (Kurzemes cietoksnī). No 1945. gada marta — Armiju grupas Kurzeme komandieris. Maijā paaugstināts par ģenerālpulkvedi. Minēts pēdējā Wehrmachtbericht izlaidumā 1945. gada 9. maijā.

1945. gada 9. maijā, pēc Vācijas kapitulācijas, krita Sarkanās armijas gūstā. Pēc PSRS kara tribunāla sprieduma nošauts 1947. gada 1. februārī.Andreas Weigelt, Klaus-Dieter Müller, Thomas Schaarschmidt, Mike Schmeitzner (Hrsg.): Todesurteile sowjetischer Militärtribunale gegen Deutsche (1944–1947). Eine historisch-biographische Studie. Vandenhoeck & Ruprecht, Göttingen 2015, ISBN 978-3-525-36968-5, S. 263f.

 Literatūra 
 Fellgiebel, Walther-Peer (2000). Die Träger des Ritterkreuzes des Eisernen Kreuzes 1939—1945. Friedburg, Germany: Podzun-Pallas. 

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Pirmā pasaules kara dalībnieki
Kategorija:Dzelzs krusta Bruņinieka krusta kavalieri
Kategorija:Vācu krusta kavalieri
Kategorija:Vācijas virsnieki
Kategorija:Bavārijā dzimušie