Kaktusu dzimta

Kaktusu dzimta (Cactaceae) ir neļķu rindas augu dzimta, kurā ir apvienotas 127 ģintis un aptuveni 1750 sugas.  Kaktusi ir izplatīti galvenokārt Amerikā starp 56° ziemeļu platuma grādu un 54° dienvidu platuma grādu. Dažas sugas aug arī Āfrikā un Madagaskarā, bet Austrālijā, Indijā un Vidusjūras zemēs aug opuncijas. Lielākoties kaktusi aug neauglīgos, kalnainos apvidos. Tikai dažas sugas ir sastopamas tropu lietus mežos, piemēram, ripsāļi, kā arī citu ģints pārstāvji. Kaktusus plaši visā pasaulē audzē kā istabas augus.

 Morfoloģija 
Vairums kaktusu ir dzeloņaini stumbra sukulenti bez lapām, tomēr kaktusiem pretēji izplatītam pieņēmumam var būt arī tradicionāla izskata lapas — lapas ir pereskijām, tāpēc tās sauc arī par lapu kaktusiem. Unikāla kaktusu pazīme ir areolas, kas redzamas kā matu pušķīši. Tie ir reducējušies sāndzinumi, no kuriem izaug ērkšķi. Areolās veidojās arī ziedi un “zari”. Ziedi parasti ir pa vienam, tikai dažām sugām veidojas ziedu grupas. To izmēri ir no 1 mm līdz 30 cm. Kaktusu augļi ir ogas, bieži vien sulīgas un ēdamas, tajās ir daudz melnu vai brūnu sēklu, kas parasti ir ļoti mazas.

 Izplatība 
Lielākā daļa no kaktusu dzimtas sugām dabiski izplatītas ir Amerikā starp 56° ziemeļu platuma grādu un 54° dienvidu platuma grādu. Vislielākā sugu daudzveidība ir Meksikā. Tikai ripsāļi dabiskā vidē aug Rietumāfrikā, Madagaskarā un Šrilankā. Tiek uzskatīts, ka ripsāļu sēklas senatnē šajās zemēs ir nonākušas ar putnu palīdzību. Citās pasaules malās kaktusi ir ievesti un tie tiek jau uzskatīti par nevēlamiem augiem, piemēram, Austrālijā.

 Sistemātika 
Kaktusu dzimta sīkāk iedalās četrās apakšdzimtās:




 Browningieae
 Calymmantheae
 Cereeae
 Hylocereeae
 Notocacteae
 Pachycereeae
 Trichocereeae


 Austrocylindropuntieae
 Cylindropuntieae
 Pterocacteae
 Tephrocacteae


 , arī lapu kaktusu apakšdzimta
 , arī lapu kaktusi

 Atsauces 

 Ārējās saites