Baltazars fon Kampenhauzens (1745—1800)

Baltazars fon Kampenhauzens (; , Ungurmuiža — , Muhu sala) bija vācbaltiešu politiķis, Vidzemes guberņas civilgubernators (1797). Krievijas Impērijas slepenpadomnieks, senators un goda aizbildnis.

 Dzīvesgājums 
Cēlies no Kampenhauzenu dzimtas. Dzimis 1745. gada 28. novembrī Ungurmuižas īpašnieka, ģenerālleitnanta un bijušā Somijas ģenerālgubernatora (1742—1743) Johana Baltazara fon Kampenhauzena (1689—1758) un viņa sievas Helēnas Juliānas, dzimušas fon Štrēlbornas (1703—1775) ģimenē.TLÜAR rahvusbibliograafia isikud  (igauniski)
Mācījās Saksijā, bija Helmštetes (Helmstedt), tad Halles un Leipcigas Universitātes students (1761-1763). Pēc Septiņgadu kara beigām apceļoja Eiropu, dienēja Braunšveigas, tad Gotas hercoga gvardē (1767-1777). 

Pēc mātes nāves atgriezās dzimtenē un saimniekoja mantotajās muižās. 1777. gadā viņu ievēlēja par Vidzemes bruņniecības landrātu un par Sāmsalas pārvaldnieku (1781—1783). 1787. gadā uzņemts Pēterburgas brīvmūrnieku ložā „Concordia”.Серков А. И. Русское масонство, 1731—2000. Энциклопедический словарь. — Москва, 2001. 1796. gadā viņu iecēla par Krievijas Impērijas slepenpadomnieku un Vidzemes guberņas civilgubernatoru (1797).www.pseudology.org

 Ģimene 
1767. gada 1. martā viņš Vācijā apprecējās ar Sofiju Eleanoru Voldeku fon Arneburgu (Sophie Eleonore Woldeck von Arneburg; 1744 —1791) un viņu ģimene dzīvoja Lenču muižā, tad pēc 1773. gada Ungurmuižā, kur viņiem piedzima seši bērni:Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 1,1,: Livland, Bd.:1, Görlitz, 1929, lk. 25

 Baltazars fon Kampenhauzens (1772—1823), mācījās brāļu draudzes skolās Saksijā, pēc 1799. gada dzīvoja Krievijā.
 Hermanis fon Kampenhauzens (1773–1836), kurš pēc tēva nāves 1801. gadā kļuva par Ungurmuižas (Orellen),  Kūduma muižas (Kudum), Lenču muižas (Lenzenhof) un Dubinska muižas (Aula und Dubinsky) īpašnieku.
 Marta Frīderike Sofija, precējusies fon Plesena (1776-1835), dzīvoja Mēklenburgā.
 Šarlote, precējusies fon Budberga (1778-1830), pēc 1818. gada dzīvoja Tallinā.
 Kristaps fon Kampenhauzens (1780–1841), kurš pēc brāļa nāves mantoja Ungurmuižu un citas muižas.Baltische Historische Kommission (BHK), 2025
 Lorencs fon Kampenhauzens (1781–1830), dzīvoja Mēklenburgā, mantoja Turaidas pilsmuižu.

 Muižas 
Baltazaram fon Kampenhauzenam piederēja šādas muižas:
 Ungurmuiža (Orellen)
 Kūduma muiža (Kudum)
 Lenču muiža (Lenzenhof)
 Ērģemes pilsmuiža (Schloss Ermes, 1795—1797)
 Veselavas muiža (Wesselshof, no 1797)
 Auļu muiža un Dubinska muiža (Aula und Dubinsky no 1798, ķeizara dāvinājums)
 Uulu (Uhla, 1799—1800, ķeizara dāvinājums), muižiņa Pērnavas pilsētā (Bremerseite, 1799—1800, ķeizara dāvinājums) un Vaimastveres muiža (Waimastfer, 1796—1799, ķīlas īpašums) Vidzemes guberņas igauņu daļā
 Kikerina (Кикерино), Rakulitz, Laskowitz muižas Ingrijā

 Atsauces 

Kategorija:1745. gadā dzimušie
Kategorija:1800. gadā mirušie
Kategorija:Cēsu novadā dzimušie
Kategorija:Vācbaltieši
Kategorija:Latvijas cilvēki
Kategorija:Brīvmūrnieki
Kategorija:Krievijas Impērijas slepenpadomnieki