Horvāti

Horvāti (, senāk latviski saukti par kroātiem) ir nācija, kas pieder pie dienvidslāvu tautu grupas, un lielākoties apdzīvo Balkānu pussalas ziemeļu daļu. Tā ir Horvātijas pamatnācija.

Horvātu tautība izveidojās ap 10. gadsimtu, kad pastāvēja pirmā Horvātijas valsts. Vēlāk horvāti dzīvoja Ungārijas (12. — 16. gadsimts), Austrijas (16. gadsimts — 1. pasaules kara beigas) pakļautībā. No 1918. līdz 1991. gadam, kad tika pasludināta neatkarīga Horvātijas valsts, viena no Dienvidslāvijas tautām. 

Horvāti runā horvātu valodā.http://narodne-novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/232289.html U Republici Hrvatskoj u službenoj je uporabi hrvatski jezik i latinično pismo. Pirmie rakstu pieminekļi tiek datēti ar 13. gadsimtu. Horvātu literārās valodas aizsākumi meklējami 19. gadsimta 1. pusē. Rakstībā lieto latīņu alfabētu.Pasaules zemes un tautas. Ģeogrāfijas vārdnīca. Rīga: 1978, Zvaigzne, 263. lpp. Pēc ticības kristieši, no kuriem lielākā daļa ir katoļi.

Horvātijā, kur horvāti ir pamatnācija, dzīvo gandrīz 4 miljoni horvātu.Statistikas dati par 2001. gadu  Horvātijas Centrālā statistikas biroja dati  ,  Ap 600 tūkstošiem horvātu dzīvo arī Bosnijā un Hercegovinā.CIA World Factbook: Bosnia and Herzegovina   Kopumā ārpus Horvātijas mīt ap 4,5 miljoniem horvātu.Horvātu pasaules kongress Encyclopedia of diasporas, 2005. gads, ISBN 0306483211, 76.lpp — "It is estimated that 4.5 million Croatians live outside Croatia (...)" 

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Eiropas tautas
Kategorija:Slāvu tautas