Nautrēnu baznīca

Nautrēnu Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas Romas katoļu baznīca ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Rēzeknes novada Nautrēnu pagasta centrā Rogovkā un ir ciemata ievērojamākā celtne. Dievnams ir valsts nozīmes mākslas piemineklis.

 Vēsture 
Nautrānu pirmā katoļu koka baznīca tika uzcelta 1791. gadā Žogotu kapsētā, kas atradās netālu no Zaļmuižas, tāpēc to sauca par Zaļmuižas draudzi. To uzcēla jezuīti. 1792. gadā to sauca jau par Nautrēnu draudzi. Prāvesta Budreviča darbības laikā 1799. gadā dievnamu ar Zaļmuižas muižtura Paulina Nikolaja Rozenšilda rīkojumu pārcēla uz Rogovku, kas atradās vairāk draudzes centrā. Jau tajā laikā baznīca tika veltīta Jaunavas Marijas bezvainīgi ieņemtās godam. Sākotnēji draudzi apkalpoja Rēzeknes misiju mājas jezīti, bet līdz ar klosteru slēgšanu Krievijas Impērijā, to sāka apkalpot laicīgie priesteri. Šajā dievnamā 1801. gadā savu kanonisko vizitāciju veica Mogiļevas palīgbīskaps Jānis BenislavskisMogiļevas palīgbīskaps Jānis Benislavskis nāk no Bēržu draudzes Zosuļiem (tagad Bērzpils pagasts)  Dievnamu nojauca 1915. gadā.Svilāns, J. 1995. Latvijas Romas-katoļu baznīcas. 1975. I daļa. Rīgas Metropolijas kūrija. 136. - 138. lpp.

Pašreizējo mūra baznīcu saka celt 1902. gadā prāvesta A. Kantinieka kalpošanas laikā, kad dievnamu uzcēla līdz logiem. Darbu turpināja prāvesta Daniela Jasinska darbības laikā, uzbūvējot baznīcas sienas, griestu velves, uzliekot jumtu. Nākamā prāvesta Ksavera Martinenasa laikā tika pabeigti celtniecības darbi — uzcelti torņi, veikti iekšdarbi, salikti logi un durvis. Mogiļevas arhibīskaps Vincents Kļučinskis 1914. gada 8. jūnijā baznīcu konsekrēja Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas godam.Jānis Cakuls. Latvijas Romas katoļu draudzes. Rīga:Rīgas metropolijas kūrija, 1997. 266.lpp. Baznīcas dārzā redzams krucifikss, kas uzstādīts vecās baznīcas altāra vietā. Dievnama dārzā atrodas arī zvanu tornis, kas saglabājies no vecās baznīcas ar vairākiem zvaniem, no kuriem lielākais un vecākais saucas "Antons".

 Draudze 
180px|thumbnail|left|galvenais altāris vasarsvētkos, kad pēc tradīcijas baznīca tiek rotāta ar meijām.
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Juris Kravalis. Nautrēnu draudze jeb toreiz Zaļmuižas draudze sākotnēji bija Rēzeknes filiāle, 18. gadsimta otrajā pusē kļuva par patstāvīgu draudzi. Svētās Mises draudzē tiek noturētas katru dienu. Nautrēnu draudze ir viena no lielākajām Latgalē, tajā ir aptuveni 3000 ticīgo. No visām Latgales draudzēm Nautrēnu draudze visvairāk ir devusi garīdzniekus, kuru vidū ir minams kardināls Jānis Pujats,www.vietas.lv bīskaps Jāzeps Rancāns, Nikodems Rancāns, Aleksandrs Platpieris, J. Miglinieks, Andrejs Sviklis, Jāzeps Sviklis, Gregors Začs, Dominieks Pujats, Donāts Mūrnieks, Kazimirs Vilnis, Antons Ludboržs, Jonikāns, R. Čigons, trīs brāļi Pujati, u.c.
Nautrēnu draudzi apkalpojuši šādi prāvesti:
gads no kura  gads līdz kuram  vārds 1791.  1803.  Stefans Budrevičs 1803.  1806.  Jānis Gerihs 1806.  1812.  Antons Mazantevičs 1812.  1831.  Viktors Petkevičs 1831.  1861.  Miķelis Jackevičs 1861  1872.  Stanevičs, Ambrozijs, Čehovskis un Smilgevičs 1872.  1872.  Pupsevičs 1872.  1883.  Knazevičs 1883.  1894.  Dominiks Andreks 1894.  1896.  Leugonds 1896.  1898.  Kazimirs Batuna 1898.  1900.  Antons Vojevodskis 1900.  1903.  Andrejs Kantinieks 1903.  1912.  Daniels Jasinskis 1912.  1918.  Ksavers Martinens 1918.  1933.  Gregors Začs   Izidors Livčāns   Jānis Ostrovskis   Ignācijs Deksnis   Antons Šļahota   Broņislavs Kudiks   Francis Lazdāns   Julijans Začests   Jāzeps Gavračs   Leons Garško

Draudzei ir trīspadsmit kapsētas — Sarņu kapsēta, Žogatu kapsēta, Stogašņu kapsēta, Gailumu kapsēta, Varkaļu kapsēta, Solašniku kapsēta, Rasnupļu kapsēta, Obarmaņu kapsēta, Laizānu kapsēta, Jaudzemu kapsēta, Desetnieku kapsēta, Vilkdobiešu kapsēta, Keiseļovas kapi.

 Draudzes lielākie svētki 
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Svētā Filipa un Svētā Jēkaba apustuļu diena, Svētā Antona diena (40 stundas), Svētā Bērtuļa diena, Svētās Rožukroņa Karalienes diena, Vissvētākās Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas svētki — baznīcas titulsvētki, Svētā Mārtiņa diena.

 Tehniska informācija 
Baznīca ir romāņu stila sarkanu ķieģeļu mūra trīsnavu celtne ar diviem torņiem, skārda jumtu un flīžu grīdu. Tā ir 23,96 metrus gara un 21,93 metrus plata. Ap baznīcu ir mūra žogs ar dakstiņu jumtu.

 Arhitektūra 
230px|thumbnail|left|1939. gadā uzbūvētās ērģeles. Naudu tām ziedojis toreizējais valsts prezidents Kārlis UlmanisBaznīca ir gandrīz tieša Daugavpils Jaunavas Marijas Bezvainīgās Ieņemšanas Romas katoļu baznīcas kopija gan interjera, gan eksterjera, gan sakrālās nozīmes un veltījuma ziņā. Piemēram, formas ziņā identiskas ir to fasādes un interjerā - altārgleznas, nedaudz atšķiras tikai torņu augšējie jumtiņi. Lielākā vizuālā atšķirībā no baznīcas Daugavpilī, ir neapmestā ārsienu māla ķieģeļu apdare.

Dievnamā redzams valsts nozīmes mākslas piemineklis — 1542 stabuļu ērģeles, Instrumentu būvējis Rīgas ērģeļbūvētājs Herberts Kolbe 1939. gadā. Ērģeļu iegādei 2500 latus ziedoja toreizējais Latvijas Valsts prezidents Kārlis Ulmanis.  Ērģeles atjaunotas 2018. gadā.

Aplūkojami ir biktskrēsli, krucifiksi un monstrances.

 Ārējās saites 
 Fotogrāfijas
 www.vietas.lv
 www.rezeknesnovads.lv 
 Piezīmes 

 Atsauces 

Kategorija:Romas katoļu baznīcas Latvijā
Kategorija:Rēzeknes-Aglonas diecēzes baznīcas
Kategorija:Nautrēnu pagasts
Kategorija:Rogovka