Tautas Saeima

Tautas Saeima bija Latvijas Republikas parlaments laika posmā no  līdz  un Latvijas PSR parlaments laika posmā no  līdz .

 Vēlēšanas 

Dažas nedēļas pēc Latvijas okupācijas, PSRS militāro un drošības iestāžu kontrolē tika sarīkotas Tautas Saeimas vēlēšanas, kas notika 1940. gada 14. un 15. jūlijā. Vēlēšanas bija nedemokrātiskas, to rīkošanā tika pārkāpti vairāki likumi un tās tika rīkotas okupācijas apstākļos.PSRS aizsardzības tautas komisāra maršala S. Timošenko 1940. gada 17. jūnija ziņojumā nr. 390-ss VK(b)P CK Politbirojam teikts: “Lai ātrāk nodrošinātu Baltijas K[ara] D[arbības] T[eritoriju], uzskatu par nepieciešamu nekavējoši uzsākt ieņemto B[altijas] republiku teritorijā šādus pasākumus: ...Austrumprūsijas un Baltijas pierobežu nekavējoši ieņemt mūsu robežapsardzības karaspēkam. ... Uzsākt ieņemto republiku armiju atbruņošanu un izformēšanu. Atbruņot iedzīvotājus, policiju un nemilitārās organizācijas. ... [Valsts] objektu apsardzību, sardžu un garnizonu dienestu uzdot mūsu [Sarkanās armijas] karaspēkam. ... Uzsākt ieņemto republiku sovetizāciju. ... Ieņemto republiku teritorijā izveidot Baltijas kara apgabalu ar štābu Rīgā. Par apgabala karaspēka pavēlnieku iecelt ģenerālpulkvedi Afanasenko.” (1941 год в 2-х книгах. Книга первая. — Москва, 1998, c. 44-45). PSRS IeTK Izlūkošanas, terora un diversiju 4. Pārvaldes vadītājs P. Sudoplatovs vēlāk atzina: “Latviju okupēja mūsu karaspēks”.Судоплатов П. Спецоперации Лубянки и Кремля в 1930—1950 годы, с. 155. Piedalījās tikai viens saraksts — "Darba tautas bloks", kas kopā virzīja 100 kandidātus, no kuriem visi tika ievēlēti. Atis Ķeniņš mēģināja iesniegt arī Demokrātiskā bloka sarakstu, ko padomju varas iestādes nepieļāva un ieslodzīja viņu cietumā. 

Pēc Centrālās vēlēšanu komisijas datiem, piedalījās 1 155 807 vēlētāji. Nesagaidot vēlēšanu iecirkņu slēgšanu, tika oficiāli paziņots, ka ar 97,6% pārsvaru Latvijas pilsoņi ir nobalsojuši par izvirzītiem kandidātiem.I. Feldmanis. Latvijas okupācija: vēsturiskie un starptautiski tiesiskie aspekti. Latvijas Republikas Ārlietu ministrijas mājas lapa www.mfa.gov.lv : Maskavā padomju ziņu aģentūra TASS sniedza informāciju par vēlēšanu minēto iznākumu jau divpadsmit stundas pirms balsu skaitīšanas uzsākšanas Latvijā.

 DeputātiI. Gore. Kas balsoja par sociālistisko Latviju. - Latvijas Jaunatne. - 1991. gada 20. jūlijs 

 Aleksandrs Aleksandrovičs
 Jānis Ancāns
 Olga Auguste
 Antons Balančonoks
 Pēteris Baško
 Fricis Bergs
 Trīne Birģele
 Pēteris Blaus
 Pēteris Briedis
 Ansis Buševics
 Milda Bundule
 Staņislavs Čēmis
 Roberts Dambītis
 Jezups Deglis
 Fricis Deglavs
 Pāvels Dergačs
 Aleksandrs Eizaks
 Eduards Eliass
 Faivišs Frīdmanis
 Kārlis Gailis
 Pauls Galenieks
 Teodors Gulbis
 Jānis Gustsons
 Vilis Ģēbels
 Galaktions Iļjins
 Andrejs Jablonskis
 Ilona Jakubovska
 Arnolds Jansons
 Jānis Jansons
 Miķelis Jofe
 Broņislava Juhno
 Pēteris Junge
 Valdis Kalnāre
 Jānis Kalnbērziņš
 Arvīds Kalniņš
 Kārlis Karlsons
 Ludvigs Kažemaks
 Augusts Kirhenšteins
 Roberts Kļaviņš
 Dāvids Komisārs
 Antons Kotāns
 Oļģerts Krastiņš
 Jānis Kronītis
 Kārlis Krūmiņš
 Dāvids Krūza
 Broņislavs Kudeiko
 Pēteris Kurlis
 Jūlijs Lācis
 Vilis Lācis
 Rūdolfs Lapiņš
 Vikentijs Latkovskis
 Ansis Leja
 Jānis Lieknis
 Herberts Līkums
 Haralds Lūkins
 Augusts Matisons
 Aleksandrs Mazjēcis
 Jūlijs Mežapuķe
 Alberts Miezis
 Eduards Miķelsons
 Stepans Morozovs
 Roberts Neilands
 Jānis Niedra
 Alfons Noviks
 Alfrēds Nurža
 Otomārs Oškalns
 Juris Pabērzs
 Ieva Paldiņa
 Kārlis Paldiņš
 Kārlis Plāters
 Pēteris Plēsums
 Kārlis Žanis Prieže
 Viktors Pudāns
 Jānis Pupurs
 Marija Rezgale
 Pēteris Rizga
 Arvīds Rogulis
 Antons Rubins
 Ansis Rudevics
 Florians Rudovičs
 Jānis Salnis
 Sīmanis Simanovičs
 Žanis Spure
 Antons Stabrovskis
 Voldemārs Strautnieks
 Tomass Strupovičs
 Pēteris Šadurskis
 Aleksejs Šeršunovs
 Kārlis Šics
 Edmunds Šnore
 Kārlis Šuba
 Arnolds Tabaks
 Viktors Tenisons
 Broņislavs Trubiņš
 Jāzeps Trukšāns
 Andrejs Upīts
 Jānis Vagners
 Jānis Vanags
 Jānis Vierpe
 Ieva Vinholde

 Tautas Saeimas darbība 

Tautas Saeima savā pirmajā sēdē  pieņēma "Deklarāciju par valsts varu" un deklarāciju «Par Latvijas iestāšanos Padomju Sociālistisko Republiku Savienībā», kurā pasludināja, ka tikai iestāšanās Padomju Sociālistisko Republiku Savienības sastāvā nodrošina mūsu valsts īstenu suverenitāti, mūsu rūpniecības, mūsu lauksaimniecības, mūsu nacionālās kultūras patiesu uzplaukumu, spožu un varenu Latvijas tautas materiālās un kulturālās labklājības kāpinājumu, varenu mūsu mīļās dzimtenes attīstību un zelšanu. 2. sesijā  tā vienbalsīgi pieņēma PSKP CK Politbirojā apstiprināto Latvijas PSR Konstitūciju, kā arī pārdēvēja sevi par "Latvijas Padomju Savienotās Sociālistiskās Republikas pagaidu Augstāko Padomi". Tautas Saeimas laikā darbojās Kirhenšteina Ministru kabinets.

Tautas Saeimas pirmo sēdi atklāja tās vecākais deputāts — Dāvids Krūza. Par priekšsēdētāju ievēlēja Pēteri Briedi, prezidijā darbojās Pauls Galenieks, Galaktions Iļjins, Oļģerts Krastiņš, Kārlis Žanis Prieže, Sīmanis Simanovičs, Kārlis Šics, Kārlis Šuba un Jānis Vagners.

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Saeima
 "Tautas Saeimas" darbība

Kategorija:Latvijas PSR

Kategorija:Saeima