Eiropas stabilitātes mehānisms

Eiropas stabilitātes mehānisms (ESM) (angļu: European Stability Mechanism) ir finansiālas palīdzības fonds eirozonas valstīm, kurš aizstās īslaicīgos Eiropas finanšu stabilitātes fondu un Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu. Līgums par ESM stāsies spēkā, tiklīdz to būs ratificējušas dalībvalstis, kas pārstāv 90 % kapitāla saistību (kopā 0,7 triljoni eiro), ES ir nostādījusi mērķi panākt to līdz 2012. gada jūlijam.

Latvijas Saeima 2012. gada 9. martā gandrīz vienbalsīgi ratificēja Lisabonas līgumam izdarītos papildinājumus par ESM.Saeima conceptually supports amendments to EU treaty 2012. gada 9. marts Latvija nav pakļauta ESM, kamēr tā nav ieviesusi eiro. Tiek paredzēts, ka pēc eiro ieviešanas Latvijai būs 5 gadu laikā jāiemaksā fondā 186 miljoni eiro, maksimālā kapitāla daļa, kas pēc pieprasījuma būtu jāiemaksā Latvijai, būs, apmēram, 1,4 miljardi eiro.Vija Mičūne: Eiropas Stabilizācijas mehānisms  2012. gada 9. aprīlis

 Tiesiskais pamats 
Pamati ESM tika likti 2010. gadā pieņemot lēmumu par Līguma par Eiropas Savienības darbību 136. panta papildināšanu pievienojot 3. punktu ar sekojošu tekstu:

Savukārt paša ESM tiesiskais pamats izriet no Līguma par Eiropas stabilitātes mehānisma dibināšanu, kas sākotnēji tika parakstīts 2011. gada jūlijā. 2012. gada februāri tika parakstīta jauna versija, kurā bija izdarītas izmaiņas, "lai to padarītu efektīvāku".

Tiek sagaidīts, ka 2012. gada versija būs tā kas tiks virzīta ratifikācijai.

Atšķirībā no Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma (EFSF), kas pēc juridiskā statusa bija Luksemburgas likuma pakļautībā reģistrēta privāta firma, ESM būs subjekts "starptautiskajām tiesībām" (international law), kas izriet no Līguma par Eiropas stabilitātes mehānisma dibināšanu, kas savukārt ir pamatots uz grozījumiem Līguma par Eiropas Savienības darbību 136. pantā.THE GOVERNANCE OF THE EUROPEAN STABILITY MECHANISM 75. lpp

Paredzēts, ka ESM baudīs pilnīgu imunitāti no lēmumiem, kas izdarīti atsevišķu valstu likumdošanu līmenī.

 Kritika 
Kritiķi uzskata, ka ESM gandrīz neierobežotās pilnvaras konfliktē ar atsevišķu valstu un to likumdošanas suverenitāti.

Igaunijas tieslietu kanclers Indreks Teders, kurš lūdzis Igaunijas Augstākajai Tiesai izvērtēt ESM Līguma atbīlstību Igaunijas Konstitūcijai, izteicies, ka "[Igaunijas] parlamentam nav tik daudz pilnvaru, lai viņi lemtu par to vai Igaunijai būs 'neatgriezeniski un bezierunu kārtībā' jāiemaksā glābšanas fondā, iespējams, vairāk nekā miljards eiro uz noteikumiem, kas [pēc ESM ratificēšanas] būs atkarīgi no kādas iestādes, kura neatrodas Igaunijā."Chancellor of Justice: Parliament Must Retain Power on ESM, Strategic Issues 2012. gada 12. jūnijs European Radio Network spriež, ka gadījumā, ja Igaunijas tiesa tomēr atzītu ESM par nekonstitucionālu, ticamākais variants Igaunijai būtu izmainīt savu konstitūciju, lai pielāgotu to ESM.Tiesa vērtē ES Stabilitātes mehānismu 2012. gada 8. maijs

Tāpat paredzēts, ka nākotnē ESM var vienpusēji lemt par pašreiz noteiktā kapitāla apjoma izmaiņām.

 Piezīmes 
Zemāk dotie fragmenti ir neoficiāls tulkojums no oriģināla angļu valodā.

 Skatīt arī 
 Eirozonas krīze

 Atsauces 

Kategorija:Eiropas Savienība
Kategorija:Makroekonomika