Izjaslavas kņazi

Izjaslavas kņazs bija Izjaslavas kņazistes (vēlāk - Zaslavļas kņazistes) valdnieka tituls 11.-13. gadsimtā. Izjaslavas kņazi piederēja Polockas Rurikoviču dinastijas atzaram, kas 12. gadsimtā iznīka. Izjaslavas kņaziste bija cīņas objekts starp Vitebskas un Minskas kņaziem. No 13. gadsimta vidus Izjaslavas kņazi bija Lietuvas dižkunigaišu vasaļi.Iziaslavo kunigaikštystė. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. VI (Fau-Goris). V.: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004, 427 psl. (lietuviski)

 Vēsture 
Pirmais Izjaslavas kņazs no aptuveni 987. līdz 1001. gadam bija Kijivas lielkņaza Volodimira Svjatoslaviča un Polockas varjagu ķēniņa Ragnvalda meitas Rognedas dēls Izjaslavs Vladimirovičs (ap 978—1001), kas bija Polockas kņazu dinastijas izveidotājs. Pēc viņa mazdēla Polockas kņaza Vseslava Bračislaviča nāves Polockas zemē izveidoja Druckas, Minskas un Vitebskas dalienu kņazistes. Lai iekarotu visu Daugavas ūdensceļu, 1106. gadā brāļi Vseslaviči devās karagājienā pret zemgaļiem, bet viņu karaspēks tika pilnībā sakauts.

Jādomā, ka Izjaslavā par kņazu 1101. gadā iecēla kņaza Vseslava dēlu Dāvidu, kas savam dēlam Bračislavam savos valdījumos izdalīja Lagožas kņazisti 1116. vai 1127. gadā. Senkrievu hronikās Izjaslava pirmo reizi pieminēta tikai 1127. gadā. Pēc viņa brāļa Rogvoloda-Borisa nāves 1128. gadā Dāvids kļuva par Polockas kņazu.

1129. gadā Kijivas lielkņazs Mstislavs Vladimirovičs Lielais anektēja Polockas zemes un aizsūtīja Polockas Rurikovičus trimdā. Izjaslavas kņaziste nokļuva Vitebskas kņaza pakļautībā. Pēc 1150. gada Izjaslavas kņaziste jau bija iekļauta Minskas kņazistes sastāvā un tās vietā kā dalienas kņaziste pieminēta Lagožas kņaziste. 1249. un 1258. gadā Minskas kņazistē iebruka Zelta Ordas sirotāji, kurus atvairīja Lietuvas dižkunigaiša Mindauga vadītais karaspēks. Kopš tā laika Minskas kņazi bija Lietuvas dižkunigaišu vasaļi.

Pēc 1345. gada Aļģirda un Ķestuta līguma viņi par Zaslavas (bijušās Izjaslavas) kņazu iecēla gāzto dižkunigaiti Jaunuti, ko mantoja arī viņa pēcnācēji kņazi Zaslavski.

1565. gadā tās teritorijā izveidoja Minskas vaivadiju.Minsko kunigaikštystė. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XV (Mezas-Nagurskiai). V.: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2009. - 188 lpp.

 Zināmie Izjaslavas kņazi 
 Izjaslavs Vladimirovičs (ap 978—1001), Rognedas un Volodimira dēls, Izjaslavas kņazs (ap 987-1001), Polockas kņazs (ap 989—1001)
 Dāvids Vseslavičs (1047/57-pēc 1129), Polockas kņazs (pirms 1128)
 Bračislavs Davidovičs, Lagožas kņazs (1116/27-1129)
 Bračislavs Vasiļkovičs, Izjaslavas kņazs 1158-1159, Vitebskas kņazs (1168-līdz 1175, 1178-pēc 1181)
 Vsevolods Gļebovičs, Izjaslavas kņazs 1151-1159, Streževas kņazs (1159-pirms 1162)
 Andrejs Volodšičs, Lagožas kņazs (ap 1180)
 Izjaslavs Mikuličs, Borisovas kņazs (ap 1180)
 Vseslavs Mikuličs, Lagožas kņazs (pēc 1180)
...
 Jaunutis (1345 - ap 1366)
 Nikolajs Zaslavskis, 1366 - 1399
 Jurijs Zaslavskis, no 1399
 Ivans Zaslavskis, XV gs.
 Nikolajs Zaslavskis XV gs.
 Fjodors Zaslavskis līdz 1508. gadam

 Skatīt arī 
 Polockas kņazi
 Kijivas lielkņazi
 Novgorodas kņazi
 Pleskavas kņazi
 Smoļenskas kņazi
 Polockas Rurikoviču dinastija

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Войтович Л. КНЯЗІВСЬКІ ДИНАСТІЇ СХІДНОЇ ЄВРОПИ (кінець IX — початок XVI ст.): склад, суспільна і політична роль (ukrainiski)

Kategorija:Baltkrievijas vēsture
Kategorija:Valdnieku uzskaitījumi