Jūras ērglis

Jūras ērglis (Haliaeetus albicilla) ir liela izmēra vanagu dzimtas (Accipitridae) plēsīgais putns. Izdala divas pasugas. Sastopams Eirāzijas ziemeļu daļā. Latvijā jūras ērglis ir samērā parasta plēsīgo putnu suga, kas sava lielā izmēra dēļ ir viegli pamanāma. Ligzdojošo putnu skaits pēdējās desmitgadēs pieaug un sasniedzis 100—150 pārus. Samērā bieži novērojams arī migrācijas sezonā un ziemā, kad Latvijā ieceļo putni no iekšzemes populācijām.

Jūras ērglis ir Polijas nacionālais putns.

 Izplatība 
Sastopams Eirāzijas ziemeļu daļā. Areāla rietumu daļā (Eiropā) pārsvarā nometnieks, bet citur migrē uz ziemošanas vietām. Eiropā iekšzemes populācijas ziemā pārvietojas uz Ziemeļjūras un Baltijas jūras piekrastēm, Āzijas putni ziemo areālos ap Arābijas jūru un Ķīnas austrumu piekrastēm, arī Korejā un Japānā.

 Latvijā 
1955. gadā Latvijā jūras ērglis izzuda kā ligzdotājs,Jaunumi jūras ērgļu izpētē un ligzdvietu aizsardzībā Latvijā. Putni dabā 2010/1-2: 10-19  Ķuze J., Lipsbergs J., Bergmanis U. 2010. bet kopš 1970. gadu sākuma, kad atrasta pirmā apdzīvotā ligzda, to skaits, pateicoties aizsardzības pasākumiem, ir ievērojami audzis. Ligzdojošo putnu skaits sasniedzis 100—150 pārus. Pēdējos desmit gados to skaits ir pieaudzis vairāk kā par 30%.

2012. gadā Latvijas Ornitoloģijas biedrība jūras ērgli izraudzījās par Gada putnu Latvijā.Jūras ērglis — 2012. gada putns  LOB.lv

 Izskats 
Jūras ērglis ir liels putns (lielākais Latvijā ligzdojošais plēsīgais putns un ceturtais lielākais Eiropā). Ķermeņa garums 66—94 cm, spārnu plētums 178—245 cm, svars 3,1—6,9 kg. Raksturīga pazīme ir īsā ķīļveida aste, kas pieaugušajiem putniem ir balta. Pārējais apspalvojums brūns, galva un kakls gaišāki, knābis spilgti dzeltens, masīvs. Jaunie putni tumšāki, tumšu knābi un asti. Līdzīgi kā citi lielie plēsīgie putni jūras ērgļi pieaug pamazām un tikai 5 gadu vecumā sasniedz pieauguša putna izskatu. Raksturīgs dzimumu dimorfisms — mātītes ievērojami lielākas par tēviņiem.

 Uzvedība 
Jūras ērgļi ligzdo pie dažādiem ar zivīm un ūdensputniem bagātiem ūdeņiem, arī jūras piekrastē. Areāla daļā, kur ir meži, ligzdošanai izvēlas vecus kokus. Ligzdu būvē to galotnes daļā. Dējumā ir 1—3 olas, kuras pārmaiņus perē abi vecāki. Parasti izaudzina vienu vai divus mazuļus. Pēc izšķilšanās mazuļi savā starpā ir samērā toleranti, lai gan vecākais un lielākais putnēns barošanas reizēs dominē pār citiem. Pārtiek no zivīm, putniem, nelieliem zīdītājiem, ziemā labprāt barojas ar maitu.

 Aizsardzība 
Sugai ir plašs izplatības areāls, tādēļ globālā mērogā tā netiek uzskatīta par apdraudētu. Arī Eiropā, kur ligzdo apmēram puse sugas populācijas, jūras ērgļi vairs netiek uzskatīti par apdraudētiem putniem. Būtiska sugas stāvokļa uzlabošanās ir panākta pateicoties lauksaimniecības pesticīda DDT lietošanas aizliegumam, ligzdošanas vietu aizsardzībai un putnu šaušanas pārtraukšanai. Lielākā Eiropas populācija ir Norvēģijā, kur ligzdo vairāk par 2000 jūras ērgļu pāru.

 Sistemātika 
Jūras ērglim ir 2 pasugas:
 Haliaeetus albicilla albicilla — nominālpasuga, ligzdo Eiropā un Āzijas ziemeļo, ziemo Indijā un Ķīnā;
 Haliaeetus albicilla groenlandicus — ligzdo un ziemo Grenlandē.

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Putni.lv Latvijas putni: Jūras ērglis
 Birdlife.org  White-tailed Eagle Haliaeetus albicilla 
 Jaunumi jūras ērgļu izpētē un ligzdvietu aizsardzībā Latvijā. Putni dabā 2010/1-2: 10-19 Ķuze J., Lipsbergs J., Bergmanis U. 2010.
 Birds of Switzerland: White-tailed Sea-eagle

Kategorija:Jūras ērgļu apakšdzimta
Kategorija:Eiropas putni
Kategorija:Āzijas putni
Kategorija:Latvijas putni