Rozentovas baznīca

Rozentovas Svētā Krusta pagodināšanas Romas katoļu baznīca ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Rēzeknes novada Maltas pagasta centrā Maltā. Dievnams ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

 Vēsture 
Pirmā katoļu koka kapliča atradās Solomenkas sādžā, 2 km attālumā no Maltas. Pirmā katoļu koka baznīca Rozentovā tika uzcelta 1780. gadā par muižnieka A. Felkerzāma līdzekļiem.Astiče, E. 2000. Rozentovas Romas katoļu baznīca. Tā bija ļoti maza, tāpēc 1842. gadā to pagarināja par trim asīm jeb 6,4 metriem, bet 1906. gadā vēl par trim asīm. Šie pagarinājumi vēl joprojām ir redzami dievnama griestos.Jānis Cakuls. Latvijas Romas katoļu draudzes. Rīga:Rīgas metropolijas kūrija, 1997. 384.lpp.

 Draudze 
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Rinalds Broks.Katolis.lv: Rozentovas Svētā Krusta Pagodināšanas draudze, skatīts: 2020-11-19 Rozentovas draudze ir dibināta 1782. gadā, par ko liecina datējumi Rozentovas metriku grāmatās, saskaņā ar Mogiļevas palīgbīskapa Holovinska 1850. gada reģistru. Draudzei ir četras kapsētas — Rozentovas kapsēta, Strodu kapsēta, Ostrovsku kapsēta, Gudeļu kapsēta. 2022. gada maijā sakarā ar Krievijas-Ukrainas karu, draudze pieņēma lēmumu uzsākt remontdarbus blakusesošajā draudzes mājā, plānojot tur vēlāk izmitināt bēgļus un vienlaikus izmantot ēku draudzes vajadzībām.

Par prāvestiem Rozentovas baznīcā strādājuši:
 gads (no kura strādāja)  gads (līdz kuram strādāja)  prāvests 1837.  1852.  Jāzeps Dempinskis 1852.  1858.  nav ziņu 1858.  1859.  Jānis Miševičs 1873.  1878.  Onufrijs Mjoduševskis 1878.  1881.  Antons Vojevodskis 1881. 1883Gervinskis18841885Jāzeps Gricevičs18851895 Antons Knasevičs1895 1897.  Jāzeps Jassas 1898.  1900.  Kazimirs Dovgialovičs 1901.  1902.  Jānis Kazenas 1902.  1916.  Felikss Ruiko 1917.  1919.  S. Zeps 1919.  1922.  Aleksandrs Platpīrs 1922.  1934.  Kazimirs Dovgialovičs 1936.  1922.  Antons Ļahs 1937.  1944.  Jānis Jedušs 1944.  1945.  Staņislavs Pelšs 1946.  1946.  Antons Ludboržs 1946.  1948.  Staņislavs Lubuļs 1948.  1949.  Pāvils Stričko 1949.  1950.  Antons Tumans 1950.  1957.  Izidors Livčāns 1959.  1961.  Roberts Čigons 1961.  1967.  Staņislavs Pelšs 1967.  1972.  monsinj. Leonards Kozlovskis 1973.  1980.  A. Uļjāns 1980.  1982.  A. Misjūns 1982.  1999.  Jāzeps Turlajs 1999. 2000 Viktors Petrovskis20002012Roberts Ozoliņš20122013 Imants Petrovskis20132015Vladimirs Gussevs2015Rinalds Broks

 Draudzes lielākie svētki 
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Sveču diena, Svētā Jāzepa diena, Svētā Jura diena, Vissvētākās Jaunavas Marijas Debesīs uzņemšanas svētki, Vissvētākās Jaunavas Marijas pasludināšanas diena, Svētā Krusta paaugstināšanas svētki (40 stundas) un Visu Svēto diena.

 Tehniska informācija 
Rozentovas baznīca ir koka viennavas celtne ar vienu torni, skārda jumtu un dēļu grīdu. Tā ir 24 metrus gara un 9 metrus plata. Apkārt baznīcai ir dārzs, ko ieskauj mūra žogs ar dzelzs režģiem. Baznīcas dārza kreisajā pusē ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis, no ķieģeļiem uz akmens pamata būvēts zvanu tornis, kurā ir četri zvani, bet funkcionē tikai trīs, jo pašam lielākajam zvanam vienā no ziemām nokrita mēle. Zvanīt baznīcas "zvaņineicā" (tā zvanu torni dēvē draudzes locekļi) ir bīstami, jo torņa koka konstrukcijas ir nestabilas un daži baļķi ir sapuvuši. Dārzā var redzēt arī 1926. gada misiju krustu. Fasādes restaurācijas darbu laikā, atdalot krāsu no dēļiem, kļuva zināms, ka baznīcas fasādes krāsa bijusi dzeltena, zila un zaļa. Daži no draudzes locekļiem apgalvo, ka baznīca bija arī sarkanā krāsā.
2015. gadā lielākā daļa koku tika nozāģēti, jo baznīcas iekštelpās bija veidojies liels mitrums

 Interjers 
Dievnamā ir trīs altāri. Galvenajā altārī ir Jaunavas Marijas statuja, virs kuras atrodas liels krusts. Sānu altāri ir Jaunavas Marijas altāris, kurā novietota Mistiskās Rozes statuja un Jēzus Sirds altāris, virs kura atrodas Svētā Jura glezna. Blakus Jaunavas Marijas altārim ir novietota Svētā Jāzepa statuja. Aplūkojama ir glezna "Kristus pie krusta un Svētā Marija Magdalēna", kā arī seni un īpatnēji feretroni.

Pēc tam, kad par baznīcas prāvestu kļuva Rinalds Broks, Dievmātes statuja no galvenā altāra tika pārvietota uz kolonnu pie Jēzus Sirds feretrona. Dievmātes statujas vietā tika novietota Dieva acs, kura atradās altāra sākotnējā versijā.

2022. gadā tika uzsākta baznīcas fasādes restaurācija.

 Ārējās saites 
 Fotogrāfijas
 www.visitlatgale.com 
 www.rezeknesnovads.lv 

 Atsauces 

Kategorija:Romas katoļu baznīcas Latvijā
Kategorija:Rēzeknes-Aglonas diecēzes baznīcas
Kategorija:Maltas pagasts
Kategorija:Malta (Maltas pagasts)