Karpu dzimta

Karpu dzimta (Cyprinidae) ir viena no karpu apakškārtas (Cyprinoidei) dzimtām. Tā ir lielākā zivju dzimta, kas apvieno vairāk kā 2000 sugas un kas iedalītas apmēram 200 ģintīs. Dzimta šobrīd tiek iedalīta 6 apakšdzimtās. Sistemātika tiek bieži mainīta. Saskaņā ar 2016. gada sistemātiku, kas balstīta uz ģenētiskajiem atklājumiem, vairākas kādreizējās apakšdzimtas izdalītas kā dzimtas. Par daudzām ģintīm joprojām nav skaidrības, kādām apakšdzimtām tās pieder, tādēļ tās tiek izdalītas Incertae sedis grupā.

Karpu dzimtas zivis sastopamas Eirāzijā, Āfrikā un Ziemeļamerikā.Latvijas daba: Karpu dzimta 
Lielākā daļa sugu dzīvo saldūdenī. Tikai pāris sugas ir pastāvīgas jūras iemītnieces, kā arī dažas sugas laiku pa laikam uzturas estuāros upju grīvu apvidū ar pazeminātu ūdens sāļumu. 

 Latvijā 
Latvijā sastopamas 8 karpu dzimtas sugas (no tām vairākas ievestas un tiek audzētas dīķsaimniecībās): baltais amūrs (Ctenopharyngodon idella), melnais amūrs (Mylopharyngodon piceus), barbe (Barbus barbus), karpa (Cyprinus carpio), karūsa (Carassius carassius), sudrabkarūsa (Carassius gibelio), pavīķe (Alburnoides bipunctatus) un vīķe (Alburnus alburnus).

 Izskats un īpašības 
Karpu dzimtas sugas var būt gan liela auguma, gan maza auguma zivis. Visbiežāk tās ir druknas, sāniski saplacinātas vai ieapaļas zivis ar galvenokārt pilnīgu sānu līniju, retāk sānu līnija nepilnīga un skaidri nodalāma tikai tuvu pie galvas. Galva bez zvīņām, bet ķermeni vairumam sugu klāj blīvi pieguļošas zvīņas. Lūpas biezas. Lielākā dzimtā ir Siāmas milzu karpa (Catlocarpio siamensis), kuras ķermeņa garums var sasniegt 3 metrus un svars 300 kg.Giant barb - Catlocarpio siamensis  Latvijā karpu dzimtas zivis visbiežāk ir 20—70 cm garas.

Karpu dzimtas zivīm nav kuņģa un žokļos zobu, bet barības vads savienots ar peldpūsli. Barība, kā visām karpveidīgām zivīm, tiek sakošļāta ar rīkles zobiem, kas atspiežas pret īpašu sabiezinājumu galvaskausa pamatnē. Rīkles zobi spēj sakost cietos gliemežu un gliemeņu vākus. Tā kā karpu dzimtas zivīm ir Vēbera aparāts, tām ir ļoti laba dzirde. Nelieli skriemeļi savieno peldpūsli ar iekšējo ausi, tādējādi nododot vissīkāko peldpūšļa gaisa vibrāciju. Vēbera aparāts tiek izmantots arī, lai noteiktu ūdens dziļumu un temperatūru. Karpu dzimtas zivis spēj papildināt peldpūsli ar gaisu, to ierijot, vai pretēji — izlaist gaisu zarnās.

 Uzvedība un barība 
Lielākā daļa karpu dzimtas zivis barojas ar bezmugurkaulniekiem, mazām zivtiņām, kurkuļiem un augiem, bet dažas sugas, piemēram, salate (Leuciscus aspius) ir izteikti plēsīgas un barojas ar zivīm. Dažas sugas barojas tikai ar augiem, piemēram, baltais amūrs (Ctenopharyngodon idella), dažas tikai ar gliemežiem, piemēram, melnais amūrs (Mylopharyngodon piceus), vai barojas ar nelieliem vēžveidīgajiem un zivtiņām, piemēram, barbe (Barbus barbus).

Visas karpu dzimtas zivis nērš ikrus. Dažas sugas būvē ikriem ligzdas un tās apsargā, kamēr izšķiļas mazās zivtiņas.

 Sistemātika 
 Karpu dzimta (Cyprinidae)FishBase: Family Cyprinidae - Minnows or carpsWoRMS: Cyprinidae Rafinesque, 1815
 apakšdzimta: Amūri (Squaliobarbinae)
 apakšdzimta: Barbes (Barbinae)
 apakšdzimta: Īstās karpas (Cyprininae)
 apakšdzimta: Labeo (Labeoninae)
 apakšdzimta: Nažzivis (Cultrinae)
 apakšdzimta: Vīķes (Alburninae)

 Incertae sedis 
 Akmeņu karpas (Procypris)
 Āfrikas ērkšķainās aklzivis (Caecobarbus) 
 Dzeltenvaidzes (Elopichthys)
 Lapsiņas (Epalzeorhynchos)
 Siāmas milzu karpas (Catlocarpio)
 Aaptosyax 
 Acanthalburnus 
 Acapoeta
 Alborella
 Albulichthys
 Amblyrhynchichthys
 Araiocypris
 Aspidoparia
 Aspiorhynchus
 Barbichthys
 Barbopsis 
 Bengala
 Caecobarbus
 Caecocypris
 Capoetobrama
 Catla 
 Chagunius
 Chuanchia
 Coptostomabarbus
 Cosmochilus
 Cultrichthys
 Cyclocheilichthys
 Cyclocheilos
 Cyprinion
 Diplocheilichthys Discherodontus
 Discolabeo
 Eirmotus
 Erimonax
 Erythroculter
 Folifer
 Gymnodiptychus
 Hampala
 Hemigrammocapoeta
 Henicorhynchus
 Herzensteinia
 Horalabiosa
 Huigobio
 Hypselobarbus
 Hypsibarbus
 Iberocypris
 Iranocypris
 Kosswigobarbus
 Lagowskiella
 Laocypris
 Laubuca
 Lepidopygopsis
 Leucalburnus
 Linichthys
 Lobocheilos
 Longiculter
 Luciobrama
 Luciocyprinus
 Mandibularca Megarasbora
 Messinobarbus
 Moroco
 Mystacoleucus
 Naziritor
 Neolissochilus
 Nicholsicypris
 Onychostoma
 Oreoleuciscus
 Ospatulus
 Osteobrama
 Oxygymnocypris
 Paracrossochilus
 Pararasbora
 Parasikukia
 Paraspinibarbus
 Parator
 Percocypris
 Phreatichthys 
 Placocheilus
 Placogobio
 Platypharodon
 Pogobrama
 Poropuntius
 Probarbus
 Prolabeo
 Prolabeops
 Pseudaspius
 Ptychobarbus Puntioplites
 Racoma
 Rasborinus
 Rohtee 
 Rohteichthys
 Rostrogobio
 Salmophasia
 Sanagia
 Sawbwa 
 Scaphiodonichthys
 Scaphognathops
 Schismatorhynchos
 Schizocypris 
 Schizopygopsis 
 Semiplotus
 Sikukia
 Sinilabeo
 Snyderichthys
 Spinibarbichthys
 Spinibarbus
 Spratellicypris
 Thryssocypris
 Thynnichthys
 Tor 
 Troglocyclocheilus
 Typhlobarbus
 Typhlogarra 
 Varicorhinus
 Xenobarbus

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Karpu dzimtas zivis
 Cyprinidae


Kategorija:Karpveidīgās