Mētras

Mētras (Mentha) ir lūpziežu dzimtas ģints. Ģintī ir 20 līdz 26 sugas. Sistemātika nav viennozīmīga, jo dabā notiek starpsugu krustošanās, un ir zināmi vairāki hibrīdi.

Mētras galvenokārt aug ziemeļu puslodes mērenajā joslā, tikai nedaudzas sugas sastopamas Dienvidāfrikā un Austrālijā. Latvijā konstatētas 7 sugas.Enciklopēdija Latvijas daba. 3.sējums. Rīga: Latvijas enciklopēdija, 1995. 230. lpp. ISBN 5-89960-052-7 Dažas sugas, galvenokārt, piparmētra, tiek kultivētas ēterisko eļļu ieguvei un kā ārstniecības augi.

 Apraksts 
Mētras ir smaržīgi, daudzgadīgi lakstaugi. Stāvie, zarotie stublāji, atkarībā no sugas, var būt 10—100 cm augsti. Lapas ir pretēji sakārtotas, lancetiskas ar zobainu malu. Ziedi atrodas lapu žāklēs vai arī vārpveida ziedkopās stublāja un zaru galos. Ziedu krāsa no baltas līdz sārti violetai. Auglis — riekstiņu skaldauglis.

 Ekoloģija 
Augu apputeksnēšanu parasti veic kukaiņi, bet augļi izplatās ar ūdens palīdzību (hidrohorija). Mētras var pavairoties arī ar sakneņiem un piemērotos apstākļos izplesties lielā teritorijā. Tām ir piemērotas irdenas, trūdvielām bagātas, mēreni mitras augsnes saulainās vai daļēji noēnotās vietās. Sausā, smilšainā augsnē mētras neaug. Tā kā ēteriskās eļļas, kas nodrošina specifisko smaržu, labāk veidojas saules iedarbībā, pilnīga ēna mētrām nav piemērota.Melberga I. Daudzveidīgās mētras. Diena.lv Publicēts: 15.04.2018. Skatīts: 19.12.2023

 Sistemātika 
Mētru ģints sistemātika ir sarežģīta, jo daudzas sugas dabā spēj krustoties, un hibrīdu sēklas rada atšķirīgus pēcnācējus. Tādēļ ir grūti noteikt sugu robežas. Dažādos informācijas avotos aprakstītie sugu nosaukumi bieži vien ir sinonīmi vai arī nav oficiāli atzīti.

 Mētru ģints sugas 
2020. gada decembrī Pasaules augu tiešsaistes datubāzē (Plants of the World Online), ko publicējis Kjū karaliskais botāniskais dārzs, ir atzītas 24 mētru ģints sugas un plaša hibrīdu grupa:Plants of the World Online.. Royal Botanic Gardens, Kew. Skatīts: 20.12.2023

 Mentha alaica
 Mentha aquatica — Ūdens mētra
 Mentha arvensis — Tīruma mētra
 Mentha atrolilacina
 Mentha australis
 Mentha canadensis
 Mentha cervina
 Mentha cunninghamii
 Mentha dahurica
 Mentha darvasica
 Mentha diemenica
 Mentha gattefossei
 Mentha grandiflora
 Mentha japonica — Japānas mētra
 Mentha laxiflora — Meža mētra
 Mentha longifolia — Garlapu mētra
 Mentha micrantha
 Mentha pamiroalaica
 Mentha pulegium — Paleju mētra
 Mentha requienii
 Mentha royleana
 Mentha satureioides
 Mentha spicata — Krūzmētra
 Mentha suaveolens — Ābolu mētra

Hibrīdu sugas:
 Mentha × carinthiaca — (M. arvensis × M. suaveolens)
 Mentha × dalmatica — (M. arvensis × M. longifolia)
 Mentha × dumetorum — (M. aquatica × M. longifolia)
 Mentha × gayeri — (M. longifolia × M. spicata × M. suaveolens)
 Mentha × gracilis — (M. arvensis × M. spicata)
 Mentha × kuemmerlei — (M. aquatica × M. spicata × M. suaveolens)
 Mentha × locyana — (M. longifolia × M. verticillata)
 Mentha × piperita — (M. aquatica × M. spicata) — Piparmētra
 Mentha × pyramidalis — (M. aquatica × M. microphylla)
 Mentha × rotundifolia — (M. longifolia × M. suaveolens)
 Mentha × suavis — (M. aquatica × M. suaveolens)
 Mentha × verticillata — (M. aquatica × M. arvensis) — Mieturu mētra
 Mentha × villosa — (M. spicata × M. suaveolens)
 Mentha × wirtgeniana — (M. aquatica × M. arvensis × M. spicata)

 Citas sugas 
Vairāku sugu nosaukumos ir izmantota vārda daļa mētra, taču šie augi nepieder pie mētru ģints. Piemēram, īstā kaķumētra (Nepeta cataria), parastā smaržmētra (Clinopodium vulgare), mārsila kalnmētra (Acinos arvensis) un matainā sievmētra (Elsholtzia ciliata) pieder citām lūpziežu dzimtas ģintīm, bet ārstniecības gurķene jeb gurķumētra ir skarblapju dzimtas (Boraginaceae) augs.Sugu enciklopēdija Latvijas Daba Gandrs. Skatīts: 20.12.2023

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Mētras
Kategorija:Lūpziežu dzimta
Kategorija:Panātru rinda