Valstu un reģionu ar vairākām oficiālajām valodām saraksts

Šajā valstu un reģionu ar vairākām oficiālajām valodām sarakstā ir iekļautas administratīvi teritoriālās vienības, kurās:
 vairāk kā vienai valodai ir noteikts statuss (valsts, nacionālā, oficiālā, reģionāla valoda) 
 ar likumu (piemēram, pēc 3. Eiropas hartas par reģionālajām un mazākumtautību valodām) atļauts izmantot noteiktām publiskām funkcijām (valsts pārvalde, izglītība, un citur) vairāk kā vienu konkrēti nosauktu valodu.

 Eiropa 

 Karintija, Štīrija, Burgenlande — horvātu un slovēņu valodai nostiprināta virkne funkcijuValstslīgums par demokrātiskās un neatkarīgās Austrijas atjaunošanu 7. p.
 Vīne — čehu, ungāru un slovāku valodai nostiprināta virkne funkciju 
 Burgenlande — ungāru un romu (čigānu) valodai nostiprināta virkne funkciju
  — baltkrievu, krievuBaltkrievijas Konstitūcija  17. p.
 Beļģijas Konstitūcija  4., 129. p. 
 Briseles galvaspilsētas reģions — franču, nīderlandiešu 
 Virknē franču un nīderlandiešu valodas zonas, kā arī visās vācu valodas zonas pašvaldībās pastāv t. s. valodu ierīkojumi, kas nostiprina franču, nīderlandiešu vai vācu valodas funkcijas
  — bosniešu, serbu, horvātuBosnija un Hercegovina Britannika; Bosnijas un Hercegovinas valodas Ethnologue
 Vatikāna — latīņu (Svētā Krēsla oficiālā valodaLanguages of Vatican State Ethnologue), itāļu (Vatikānas pilsētvalsts likumdošanas valodaSaskaņā ar 2008. gada Likuma par tiesību avotiem  2. pantu, Vatikānas pilsētvalsts likumi  tiek publicēti sevišķā Acta Apostolicae Sedis pielikumā (Supplemento per le leggi e disposizioni dello Stato della Città del Vaticano); saskaņā ar Nāciju enciklopēdiju, arī Vatikānas pilsētvalsts oficiālā valodaVatican Encyclopedia of the Nations ), vācu (Šveices gvardes lietotā valodaWussten Sie, dass...  Verein Deutsche Sprache )

  — īru un Olsteras skotu valodai nostiprinātas noteiktas funkcijas un paredzēti aizsardzības un attīstības pasākumi1998. gada Ziemeļīrijas akta 28."D" pants
  — angļu un velsiešu valodai ir vienlīdzīgs statuss tiesās un publiskajās lietās1993. g. Velsiešu valodas likuma ievads
  — angļu, skotu gēlu — oficiālās valodas ar "vienlīdzīgu cieņu",2005. g. Gēlu valodas akta (Skotija) preambula skotu —noteiktās funkcijas nostiprinātas

 "Dāņu valodas apgabals" Šlēsvigā-Holšteinā — noteiktas funkcijas nostiprinātas dāņu valodai
 "Augšsorbu valodas apgabals" Saksijā — noteiktas funkcijas nostiprinātas augšsorbu valodai
 "Lejassorbu valodas apgabals" Brandenburgā — noteiktas funkcijas nostiprinātas lejassorbu valodai
 "Ziemeļfrīzu valodas apgabals" Šlēsvigā-Holšteinā — noteiktas funkcijas nostiprinātas ziemeļfrīzu valodai
 "Austrumfrīzu valodas apgabals" Lejassaksijā — noteiktas funkcijas nostiprinātas austrumfrīzu valodai
 Brēmene, Hamburga, Lejassaksija, Mēklenburga-Priekšpomerānija, Šlēsviga-Holšteina — noteiktas funkcijas nostiprinātas lejasvācu valodai

 Dienvidu Jitlande (South Jutland County, pašlaik Dienvidu Dānijas reģiona daļa) — noteiktas funkcijas nostiprinātas vācu valodai
 Fēru salas — fēru, dāņu
  — grenlandiešu, dāņu

 Austrumpireneji — pastāv Katalāņu valodas atbalsta hartaCharte en faveur du Catalan 
  — īru (valsts un pirmā oficiālā valoda), angļu (otrā oficiālā)Īrijas Konstitūcija  8. p.

 Valensija — spāņu un valensiešuValensijas autonomijas statūti  6. p.
 Katalonija — spāņu un katalāņu (oficiālās), likums aizsargā arī arānu valodas lietošanu Arānas ielejāValodas politikas likums  1.—7. p.
 Navarra — basku apdzīvotajā daļā līdzās spāņu valodai oficiālās valodas statuss ir arī basku valodai1982. g. organiskais likums par Navarras "fueros" reintegrāciju un uzlabošanu 9. p. 
 Basku zeme — spāņu un baskuBasku zemes autonomijas statūti 6. p.
 Baleāru salas — spāņu un katalāņuBaleāru salu autonomijas statūti  4. p.
 Galīsija — spāņu un galīsiešuGalīsijas autonomijas statūti 5. p. 
  — valsts valoda ir itāļu valoda; pastāv likums par vēsturisko valodas minoritāšu aizsardzībuLegge 15 Dicembre 1999, n. 482 "Norme in materia di tutela delle minoranze linguistiche storiche" 
 Sardīnija — noteiktas funkcijas nostiprinātas sardīniešu valodaiLegge Regionale 15 ottobre 1997, n. 26 Promozione e valorizzazione della cultura e della lingua della Sardegna 
 Dienvidtirole — itāļu un vācu; šaurākas funkcijas nostiprinātas ladīnu valodaiIzvilkums no Parīzes miera līguma  — 1. p.  + Dienvidtiroles reģiona un tajā ietilpstošo provinču autonomijas statūti  — 19., 99.-102. u.c. p.
 Valle d'Aosta — itāļu, frančuValle d'Aosta statūti — 38. p.
 Friuli-Venēcija Džūlija — ar sevišķiem reģionāliem likumiem tiek nostiprinātas slovēņu,Legge regionale 16 novembre 2007, n. 26. Norme regionali per la tutela della minoranza linguistica slovena  friulu“Norme per la tutela, valorizzazione e promozione della lingua friulana”  un vācuNorme di tutela e promozione delle minoranze di lingua tedesca del Friuli Venezia Giulia valodas funkcijas
  — grieķu, turkuKipras Konstitūcija  3. p.

 Lībiešu krasta teritorijā vietu nosaukumi, organizāciju nosaukumi, kā arī notiekošo pasākumu nosaukumi tiek veidoti un lietoti arī lībiešu valodā blakus latviešu valodaiValsts valodas likums  18. pants
  — luksemburgiešu — valsts valoda; franču — likumdošanas valoda; franču, vāciešu, luksemburgiešu — administratīvās valodasValodas režīma likums  1.-3. p. 

 Virknē pašvaldību līdzās maķedoniešu valodai tiek oficiāli lietota ne mazāk kā 20 % iedzīvotāju valoda (praksē - albāņu...)Maķedonijas Konstitūcija  7. p.
  — maltiešu (valsts un oficiālā valoda), angļu (oficiālā)Maltas Konstitūcija 5. p.

 Gagauzijas autonomija — rumāņu valoda, krievu, gagauzuЗакон Oб особом правовом статусе Гагаузии (Гагауз Ери)  Nr.344-XIII от 23.12.94, ст. 3 
 Pārdņestras autonomija Moldova nekontrolē reģionu — moldāvu, krievu, ukraiņuЗакон Nr. 173 от 22.07.2005 об основных положениях особого правового статуса населенных пунктов левобережья Днестра (Приднестровья)  ст. 6 

 Frīslande — virkne funkciju nostiprināta frīzu valodai
  — norvēģu (bukmola) un norvēģu (ņunorska)
 vietējā līmenī — sāmu
 Polijas gminu ar mazākumvalodu lietošanas nostiprinājumu saraksts , Likuma par nacionālajām un etniskajām minoritātēm un reģionālo valodu      
 Podlases vojevodiste — 1 gmina ar lietuviešu valodas izmantošanu līdzās poļu valodai, 5 gminas ar baltkrievu valodas izmantošanu līdzās poļu valodai
 Pomožes vojevodiste — 2 gminas ar kašūbu valodas izmantošanu līdzās poļu valodai
 Opoles vojevodiste — 22 gminas ar vācu valodas izmantošanu līdzās poļu valodai
  Piedņestras Moldāvu Republika (ANO dalībvalstu neatzīta valsts) — moldāvu, krievu, ukraiņuPiedņestras konstitūcija  12. p. 
  (vairuma ANO dalībvalstu neatzīta valsts) — albāņu un serbu, vietējā līmenī nostiprināts arī bosniešu, turku un romu (čigānu) valodas statussKosovas Republikas Konstitūcija 5. p.
  (Eiropas daļa)
 Adigeja — krievu un adiguAdigejas Republikas Konstitūcija 5. p.
 Baškortostāna — krievu un baškīruBaškortostānas Republikas Konstitūcija 1. p.
 Dagestāna — krievu un (konstitūcijā nekonkretizētās) Dagestānas tautu valodasDagestānas Republikas Konstitūcija 11. p.
 Ingušija — krievu un ingušu Ingušijas Republikas Konstitūcija  14. p.
 Kabardas-Balkārijas Republika — krievu, kabardiešu un balkāruKabardas-Balkārijas Republikas Konstitūcija 76. p.
 Kalmikija — krievu un kalmikuKalmikijas Republikas Stepes Nolikums (Konstitūcija) 17. p.
 Karačajas-Čerkesijas Republika — krievu (valsts un lietvedības valoda), abazīnu, karačaju, nogaju un čerkesu (valsts valodas)Karačajas-Čerkesijas Republikas Konstitūcija 11. p.
 Karēlija — krievu (valsts valoda), karēļu, somu un vepsu (valsts atbalstītās)Par valsts atbalstu karēļu, somu un vepsu valodai Karēlijas Republikā ; sk. arī Karēlijas Republikas Konstitūcijas  11. p.
 Mari El — krievu, kalnu mariešu, pļavu mariešuMari El Republikas Konstitūcija 15. p. 
 Mordvija — krievu, erzu, mokšuMordvijas Republikas Konstitūcija 12. p.
 Komi Republika — krievu un komiešuKomi Republikas Konstitūcija 67. p.
 Ziemeļosetija-Alānija — krievu un osetīnuZiemeļosetijas-Alānijas Republikas Konstitūcija 15. p. 
 Tatarstāna — krievu un tatāruTatarstānas Republikas Konstitūcija 8. p.
 Udmurtija — krievu un udmurtuUdmurtijas Republikas Konstitūcija  8. p.
 Čečenija — krievu un čečenuČečenijas Republikas Konstitūcija  10. p.
 Čuvašija — krievu un čuvašuČuvašijas Republikas Konstitūcija 8. p.
Faktiski tītulnāciju valodu lietošana ir stingri ierobežota, gandrīz vienmēr dominē krievu valoda.

 Virknē pašvaldību tiek lietotas ungāru, krievu, ukraiņu, romu/čigānu, turku, bulgāru, slovāku, serbu, vācu, rusīnu valoda

 Vojevodina — serbu, ungāru, slovāku, rumāņu, rusīnu un horvātuVojevodinas autonomā apgabala statūti  26. p. 
 Kosova un Metohija Serbija nekontrolē reģionu — serbu, albāņu

 pašvaldībās, kur vairāk par 20 % iedzīvotāju ir pie mazākumtautībām piederošie Slovākijas pilsoņi, noteiktas funkcijas nostiprinātas ungāru, bulgāru, horvātu, vācu, čehu, poļu, čigānu, rusīnu un ukraiņu valodai

noteiktos reģionos paredzēta ungāru vai itāliešu valodas lietošana izglītībā blakus slovēņu valodaiConstitution of Slovenia Art. 64

 Krima — līdzās valsts valodai (ukraiņu) nostiprināta krievu un (šaurāk) Krimas tatāru valoda lietošana virknē sfēruKrimas Autonomās Republikas Konstitūcija  10.-13. p.
  — somu un zviedru (valsts valodas), nostiprinātas noteiktas tiesības sāmu valodas lietošanaiSomijas konstitūcijas  17. p.
  — melnkalniešu (valsts valoda), oficiāli tiek izmantotas arī serbu, albāņu, bosniešu un horvātu valodas
  — vācu, franču, itāļu, retoromāņu (federālajā līmenī)Šveices konstitūcija 4. p. , 70. p. 
 Graubindene — vācu, itāļu, retoromāņu
 Berne, Valē, Fribūra — vācu, franču

 noteiktās pašvaldībās — sāmu, somu

 Āzija 
  (ANO dalībvalstu vairuma neatzīta valsts) — abhāzu (valsts valoda), krievu (valsts iestāžu valoda, līdzās abhāzu valodai)Abhāzijas Republikas Konstitūcija 6. p. 
  — puštunu, dari (oficiālās visā valstī); reģionos, kur tajās runā vairākums, trešā oficiālā valoda ir uzbeku, turkmēņu, beludžu, nuristāniešu, pašai, alsanaAfganistānas Konstitūcija  16. p. 
  (ANO dalībvalstu vairuma neatzīta valsts) — osetīnu, krievu; gruzīnu apmešanās vietās arī gruzīnuDienvidosetijas Konstitūcija  4. p.  
  — filipīno (nacionālā), angļu (oficiālā līdzās filipīno), vietējās valodas (oficiālās reģionos). Valsts saistās nostiprināt arī arābu un spāņu valodas.Filipīnu Konstitūcija, 6.-9. daļas 14. p.

 Abhāzijas Autonomā Republika Gruzija nekontrolē reģionu — gruzīnu, abhāzuGruzijas Konstitūcija 8. p. 
  - ivrits (oficiālā), arābu (tiek oficiāli nostiprināta arābu mazākumtautības vajadzībām)Izraēla  CIA World Factbook
  — hindu (oficiālā), angļu (tiek lietota virknei mērķu), valodu minoritātēm tiek nostiprināta virkne izglītības tiesību - saskaņā ar federālo konstitūcijuIndijas Konstitūcija Daļa XVII  и pielikums № 8  
 Āndhra Pradēša — telugu (pirmā oficiālā) un urdu (otrā oficiālā)Āndhra Pradēšas štata portāls 
 Andamanu un Nikobaru Salas — hindi un angļu (oficiālās)Valodu mazākumgrupu komisāra 47. ziņojums  2011 — 165. lpp.
 Asama — asamiešu (oficiālā), bengāļu un bodo (papildu oficiālās)Valodu mazākumgrupu komisāra 47. ziņojums  2011 — 70. lpp.
 Bihāra — hindi (оficiālā), urdu (papildu oficiālā valoda noteiktām funkcijāmChapter XXI. Bihar  Valodu mazākumgrupu komisāra 42. ziņojums и Valodu mazākumgrupu komisāra 44. ziņojums  — 96. lpp. (vēlākos ziņojumos, kas 2012. g. pieejami komisāra portālā, valodu statuss štatā nav norādīts))
 Goa — konkani un marathu (oficiālās)Valodu mazākumgrupu komisāra 47. ziņojums  2011 — 137. lpp.
 Dādra un Nagarhaveli — angļu (oficiālā), hindi un gudžaratu (papildu oficiālās)Valodu mazākumgrupu komisāra 47. ziņojums  2011 — 129. lpp.
 Damāna un Diu — konkani (oficiālā) un gudžaratu (lietota visām oficiālām funkcijām)Valodu mazākumgrupu komisāra 47. ziņojums  2011 — 133. lpp.
 Deli — hindi (primāra oficiālā), pandžabu un urdu (sekundāras oficiālās)Valodu mazākumgrupu komisāra 47. ziņojums  2011 — 12. lpp.
 Rietumbengāle — bengāļu, angļu (oficiālās); trijās pašvaldībās oficiālā ir arī nepāliešu valodaValodu mazākumgrupu komisāra 47. ziņojums  2011 — 122. lpp.
 Manipura — manipuru (oficiālā) un angļu (papildu oficiālā)Valodu mazākumgrupu komisāra 47. ziņojums  2011 — 78. lpp.
 Meghālaja — hindi (oficiālā), garo un khasi (noteiktos apvidos — papildu oficiālās valodas)Valodu mazākumgrupu komisāra 47. ziņojums  2011 — 84.-85. lpp.
 Mizorāma — mizo un angļu (oficiālās)Valodu mazākumgrupu komisāra 47. ziņojums  2011 — 90. lpp.
 Pudučerri — tamilu, malajālama, telugu, angļu (oficiālās)Valodu mazākumgrupu komisāra 47. ziņojums  2011 — 187. lpp.
 Sikima — angļu (oficiālā), desmit valodām noteikts papildu valodas statussValodu mazākumgrupu komisāra 47. ziņojums  2011 — 110. lpp.
 Tamilnāda — tamilu (oficiālā), angļu (papildu oficiālā valoda valstiskām funkcijām)Valodu mazākumgrupu komisāra 47. ziņojums  2011 — 193. lpp.
 Tripura — bengāļu, angļu, kokboroka (oficiālās)Valodu mazākumgrupu komisāra 47. ziņojums  2011 — 116. lpp.
 Utarakhanda — hindi un sanskritsSanskrit second official language of Uttarakhand The Hindu 2010Sanskrit is second official language in Uttarakhand Hindustan Times 2010
 Utarpradēša — hindi (oficiālā) un urdu (oficiālā noteiktām funkcijām)Valodu mazākumgrupu komisāra 47. ziņojums  2011 — 57. lpp.
 Čhatīsgarha — hindi (oficiālā)),Valodu mazākumgrupu komisāra 47. ziņojums  2011 — 43. lpp.  pēc cita avota arī čhatīsgrahi valodaAssembly adopts bill to make Chhattisgarhi official language  Oneindia 2007
  — arābu un kurdu (oficiālās), sīriešu un dienvidazerbaidžāņu (oficiālās attiecīgajās teritorijās), armēņu (konstitūcija garantē publiskās skolas)Irākas Konstitūcija 4. p. 
  — kazahu (valsts) un krievu (valsts un pašvaldību institūcijās tiek oficiāli izmantota līdzās kazahu valodai)Kazahstānas Republikas Konstitūcija  7. p.
  — kirgīzu (valsts) un krievu (oficiālā)Kirgizstānas Republikas Konstitūcija 10. p.

 Tibeta — tibetiešu un ķīniešu New Progress in Human Rights in the Tibet Autonomous Region  Ķīnas Valsts padome, 1998
 Siņdzjana, Iekšējā MongolijaIII. The Right of Self-Government of Ethnic Autonomous Areas // Regional Autonomy for Ethnic Minorities in China Ķīnas Valsts padome, 2005
  — urdu, angļuCountry Profile: Pakistan Kongresa bibliotēka, 2005
  (Āzijas daļa)
 Burjatija — burjatu, krievuBurjatijas Republikas Konstitūcija  67. p.
 Altaja Republika — altajiešu, krievuAltaja Republikas Konstitūcija  13. p.
 Tivas Republika — krievu, tuviešuTuvas Republika Konstitūcija 5. p.
 Hakasijas Republika — krievu, hakasuHakasijas Republikas Konstitūcija 69. p.
 Sahas Republika (Jakutija) — krievu, jakutu (valsts), Ziemeļu pamatiedzīvotāju minoritāšu valodas ir oficiālās šo iedzīvotāju kompaktās apdzīvojuma vietās.Sahas Republikas (Jakutijas) Konstitūcija (Pamatlikums) 46. p.
  — malajiešu (nacionālā); angļu, ķīniešu, mandarīnu, tamilu (oficiālās)Singapūras Konstitūcija  153А. p.
  — singāļu un tamilu (nacionālās un oficiālās valodas), angļu (saziņas valoda)Šrilanka Konstitūcijas IV nodaļa  
  — tadžiku (valsts), krievu (kā iekšējās saziņas valoda)Tadžikistānas Republikas Konstitūcija 2. p.
  — uzbeku (valsts), krievu (paredzēta lietošana blakus valsts valodai notariālajos aktosО внесении изменений и дополнений в закон «О государственном языке Республики Узбекистан» 12. pants un civilstāvokļa aktosНовые правила заполнения форм ЗАГС )
  — karakalpaku, uzbekuKarakalpakstānas Republikas Konstitūcija  4. p.

 Āfrika 

  — arābu, berberu Alžīrijas konstitūcija 3., 3.A pants
  — kirundi, angļu, frančuEnglish is now official language of Burundi 
  — sango, frančuCĀR Konstitūcija 19. pants 
  — arābu, frančuČadas konstitūcija  9. p.
  — angļu, afrikaneru, isindebele, isiķhosa, isizulu, sisvati, ziemeļsoto, sesoto, secvana, šiconga un čivendaDĀR konstitūcija 6. p.
  — arābu, franču Džibutijas Konstitūcija 1. p.
  — spāņu, frančuEkvatoriālās Gvinejas Konstitūcija 4. p.
  — angļu, frančuKamerūnas konstitūcija  1.p.
  — angļu, svahiliKenijas konstitūcija 7. p. 
  — komoriešu valoda, franču valoda, arābu valodaKomoru Konstitūcija  2. p.
  — franču, svahili, kikongo, lingala, čiubaKDR konstitūcija 1. pants
  — franču, lingala, kitubaKongo Republikas Konstitūcija  6.p.
  — sesoto, angļuLesoto Konstitūcija  3. p.
  — malagasu, frančuMadagaskaras konstitūcija 4. p.
  — arābu, berberu,Marokas konstitūcija 5.p.  likumiski paredzēta franču valodas plaša lietošana izglītībā.Moroccan lawmakers vote to bolster French in education system Reuters, 2019 
  — arābu, pulāra, soninke, volofuMauritānijas Konstitūcija 6. p.
  — angļu, joruba, hausa, ibo (parlamenta valodas)Nigērijas konstiitūcija  55. p.
  — kiņaruandas, franču, angļuRvandas konstitūcija  5. p.
  — Seišelu kreolu, angļu, frančuSeišelu Konstitūcija 4. pkt.
  — volofu, franču, diola, malinke, pulāra, serere, soninkeSenegālas konstitūcija 1. p.
  — somāliešu, arābuSomālijas Pagaidu konstitūcija 5. p.
  — arābu, angļuSudānas konstitūcija 8.p.
  — sisvati, angļuSvazilendas Konstitūcija 3.p.
  — angļu, svahiliKiswahili
  — angļu, svahiliUgandas konstitūcija  6.p.
  — sesoto, čeva, čibarve, angļu, kalanga, koisānu, nambja, ndau, isindebele, šangani, šona, zīmju valoda, sesotho, tonga, cvana, vendaZimbabves konstitūcijas 6. p.

 Amerika 
  — spāņu, kečvu, aimaru un vēl 34 valodasBolīvija Konstitūcija 5. p.
  — franču, Haiti kreoluHaiti Konstitūcija  5. p.
  — angļu, franču (oficiālās federālajā līmenī)Kanādas tiesību un brīvību harta 16.-20. p.    
 Jukona  — angļu, franču (oficiālās), noteiktas funkcijas paredzētas Jukonas vietējām valodāmLanguages Act 
 Ņūbransvika — angļu, franču (oficiālās)
 Nunavuta — angļu, franču, inuītuOfficial Languages Act 3. p.
 Ziemeļrietumu Teritorijas — angļu, franču, inuītu, dene, krī u.c. (oficiālās)Official Languages Act 4. p.

 vietējās valodas tiek atzītas par nacionālajām valodām līdztekus spāņu valodai teritorijās, kur tajās runāVispārējais likums par pamattautu lingvistiskajām tiesībām  4. p.

 Nīderlandes Antiļas — nīderlandiešu, angļu, papiamentu (oficiālās)Antilles allow Papiamentu as official language  The Hague/Amsterdam/Rotterdam Times 09.03.2007 2. lpp.

 Likumā paredzētos gadījumos līdzās spāņu valodai paredzēta Atlantijas piekrastes kopienu valodu oficiālā lietošanaNikaragvas Konstitūcija 11. p.
  — spāņu, guarani (oficiālās)Paragvajas Konstitūcija 140. p. 

 teritorijās, kurās tās ir dominējošas, kečvu un aimara ir oficiālās līdztekus spāņu valodaiPeru Konstitūcija 48. p.

  — angļu un 20 citasLikuma grozījumu par 20 vietējo valodu pieskaitīšanu pie oficiālām teksts  un pieņemšanas vēsture
  — angļu un (lietošanai esot obligātai tikai likumu īpaši atrunātos gadījumos) havajiešu (oficiālās)Havaju štata Konstitūcija  4. p.
  — spāņu, angļu (oficiālās) + Crawford J. Puerto Rico and Official English 1997 
  — spāņu (oficiālā), kečvu un šuāra (starpkultūru saziņas valodas)Ekvadoras Konstitūcija 2. p.

 Okeānija 
  — bislama (nacionālā un oficiālā), angļu un franču (oficiālās un izglītības pamatvalodas)Vanuatu konstitūcija 3. p.
  — kiribati, angļu (oficiālās)Kiribati  CIP Pasaules uzziņu krājums
  — maršāliešu, angļu (oficiālās)Māršala Salas  CIP Pasaules uzziņu krājums
  — angļu (visplašāk lietotā), maoru (oficiālā)Maoru valodas likums (Nr. 176, 1987. g.), 3. p.
  — angļu (oficiālā), palauiešu (oficiālā un nacionālā)Palau konstitūcija  ст. XIII
  — angļu, tokpisina un hirimotu (oficiālās)Papua Jaungvineja  CIP Pasaules uzziņu krājums
  — tonga, angļu (oficiālās)Tonga CIP Pasaules uzziņu krājums
  — tuvalu, angļu (oficiālās)Tuvalu  CIP Pasaules uzziņu krājums
  — angļu, fidžiešu (oficiālās)Fidži  CIP Pasaules uzziņu krājums

 Atsauces 

Kategorija:Valodas politika
Kategorija:Valstu uzskaitījumi