Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centrs

Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centrs (BMC) ir vadošā pētniecības iestāde molekulārās bioloģijas, biomedicīnas un biotehnoloģijas jomā Latvijā. Kopš dibināšanas 1993. gadā BMC ir izveidojies par zinātnisko centru, kurā tiek veikti gan fundamentālie, gan lietišķie pētījumi molekulārajā mikrobioloģijā, vakcīnu izstrādē, šūnu bioloģijā, genomikā un proteomikā, vēža bioloģijā, imunoloģijā, struktūrbioloģijā un citos virzienos.

 Vēsture 
1993. gadā Latvijas molekulārās bioloģijas pamatlicēja Elmāra Grēna vadībā Latvijas Zinātņu akadēmijas (LZA) un LU Molekulārās bioloģijas institūts apvienojās ar vairākām LZA Mikrobioloģijas institūta zinātnieku grupām, kuri savus pētījumus veica biomedicīnas jomā, radot Latvijas Universitātes Biomedicības pētījumu un studiju centru (LU BMC).

No 2006. gada BMC ir neatkarīga valsts pētniecības iestāde, turpinot ciešu sadarbību ar LU un citām augstskolām kā zinātniskajā, tā arī studiju darbā.
Sākotnējo BMC zinātnisko personālu veidoja 45 pētnieki, kas nodarbojās ar molekulārās virusoloģijas un nukleīnskābju ķīmijas pētījumiem, ko drīzumā papildināja arī vīrusveidīgo daļiņu un infekcijas slimību molekulārās epidemioloģijas pētījumi. 2000. gadā tika uzsākta ilgstoša sadarbība ar Šveices kompāniju „Cytos Biotechnology” Ltd. par pētījumiem vīrusu strukturālo gēnu izmantošanā, lai izveidotu vīrusveidīgās daļiņas ar mērķi radīt potenciālus vakcīnu un imunomodulācijas preparātus.

Aizsākās arī vēža imunoloģijas kā atsevišķa pētījumu virziena attīstība BMC ar pretvēža humorālo imūno atbildi izraisošu proteīnu meklējumiem. 2001. gadā tika uzsākts Latvijas Zinātnes padomes sadarbības projekts „Latvijas populācijas genofonda pētījumi un to izmantošana cilvēka patoloģijas diagnostikā un profilaksē”, kas ievērojami veicināja cilvēka ģenētikas pētījumu attīstību Latvijā. Tā rezultātā 2006. gadā izveidota Valsts iedzīvotāju genoma datu bāze (VIGDB), kurā šobrīd jau ir vairāk par 10 000 paraugu un kuru pētījumos izmanto vairāku institūtu zinātnieki.

Pēc Latvijas iestāšanās Eiropas Savienībā tika uzsākti vairāki Eiropas Struktūrfondu finansēti projekti, kā arī Valsts Pētījumu programma, kas deva iespēju būtiski uzlabot BMC zinātnisko infrastruktūru, iekārtot Eiropas līmeņa laboratorijas un piesaistīt augsta līmeņa speciālistus. Institūta zinātnisko darbinieku skaits pārsniedza 100, kas veica pētījumus jaunu vakcīnu veidošanā, molekulārajā virusoloģijā, cilvēka ģenētikā, infekcijas slimību epidemioloģijā, vēža bioloģijā un imunoloģijā, cilmes šūnu bioloģijā, struktūrbioloģijā un citos fundamentālās un lietišķās zinātnes virzienos.

 Apvienošanās ar OSI 
2023. gada 18. maijā OSI un BMC vadība kopā ar Izglītības un zinātnes ministriju (IZM) iepazīstināja plašāku sabiedrību ar lēmumu apvienoties un izveidot lielāko Baltijas dzīvības zinātņu centru.Latvijas spēcīgākie zinātniskie institūti – OSI un BMC – apvieno spēkus lielākā Baltijas dzīvības zinātņu centra izveidošanai osi.lv 18/05/2023
Konsolidācijas projekta izpildei no 2023. gada decembra līdz 2026. gada maijam IZM piešķīra vairāk nekā 10,8 miljonus EUR (no ES Atveseļošanās fonda vairāk nekā 9,9 miljonus EUR, no valsts budžeta 0,9 miljonus EUR), paredzot pakāpenisku OSI un BMC procesu harmonizāciju un cilvēkresursu apvienošanu. Konsolidācijas gaitā plānots veikt strukturālās pārmaiņas, lai paaugstinātu augstākās izglītības un zinātnes kvalitāti, palielinātu resursu ieguldījumu efektivitāti un koplietošanu, un veicinātu starptautisko zinātnisko konkurētspēju.Latvijas Organiskās sintēzes institūta un Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centra konsolidācija osi.lv 26.06.2024.
2025. gada 23. maijā OSI un BMC vadība tikās ar abu institūciju Starptautiskajām konsultatīvajām padomēm, lai iepazīstinātu ar progresu ceļā uz abu institūtu apvienošanos vienotā nacionālā pētniecības centrā.BMC un OSI Starptautiskās konsultatīvās padomes sanāk kopā biomed.lu.lv 2025. gada 27. maijā

 Pētījumu virzieni 

 Cilvēka ģenētika 
Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centrā tiek veikta iedzimto (ģenētisko) faktoru lomas izpēte dažādu monogēnu (hemohromatoze, plecu/iegurņa joslas muskuļu distrofija) un multifaktoriālu (endokrīnās, ļaundabīgās, kardiovaskulārās, neiroloģiskās patoloģijas) slimību attīstībā gan slimu un veselu populāciju grupās (case-control), gan ģimenēs. Tiek veikti arī farmakoģenētiski pētījumi, kas saistīti ar ģenētisko faktoru ietekmi uz dažādu medikamentu efektivitāti. Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centrs nodarbojas arī ar ilgdzīvotības ģenētisko aspektu pētniecību un latviešu populācijas etnoģenētikas raksturojumu.

 Rekombinantu biotehnoloģija 
Rekombinantu biotehnoloģijas virziens Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centrā vērsts uz moderno vakcīnu un gēnu terapijas līdzekļu izstrādi. Šim nolūkam tiek pētītas DNS molekulu, augstmolekulāru proteīnu – vīrusveidīgo daļiņu un alfavīrusu vektoru kā biokorekcijas līdzekļu piedāvātās iespējas. Visintensīvāk notiek vīrusveidīgo daļiņu (VVD) kā mazmolekulāro bioloģiski aktīvo vielu transportformu un vakcīnu kandidātu strukturāli funkcionāla izpēte. Izmantojot dažādus VVD objektus – RNS bakteriofāgu apvalkproteīnu veidotās VVD, HBV kor-antigēna (HBc) veidotās VVD, augu vīrusu strukturālo proteīnu veidotās VVD – un pielietojot molekulārās bioloģijas metodes, vīrusveidīgās daļiņas tiek mērķtiecīgi pārveidotas un uzlabotas, lai iegūtu jaunus vakcīnu kandidātus, gēnu terapijas, diagnostikas līdzekļu komponentus un jaunu nanomateriālu.
 Molekulārā virusoloģija 
Molekulārās virusoloģijas virziens Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centrā ir cieši saistīts ar rekombinantu biotehnoloģiju un pēta Hepatīta B un C vīrusu ģenētisko mainību un tās mijiedarbību ar izvēlēto ārstēšanas programmu Latvijā dzīvojošiem un ārstu uzraudzībā esošiem pacientiem. Molekulārās virusoloģijas rezultāti kalpo kā biokorekcijas līdzekļu dizaina virziena rādītājs. Molekulārās virusoloģijas ietvaros tiek pētīta Alfavīrusu vektoru vadīta Hepatīta B vīrusa (HBV) replikācija un morfoģenēze, hepatīta C vīrusa (HCV) morfoģenēze. Alfavīrusu vektoru vadīta atsevišķu HBV un HCV proteīnu ekspresija.
 Vēža izpēte 
Vēža izpētē darbojas vairākas zinātniskās grupas audzēju pārmantojamības jomā tiek pētīti melanomas, krūts un olnīcu vēža molekulāri ģenētiskie aspekti. Notiek arī pētījumi pie audzēja šūnu reprodukcijas mehānismu fundamentālās izpētes, sevišķi šo šūnu rezistenci pret genotoksisko terapiju (apstarošana, dažādi terapijā lietotie ķīmiskie aģenti). Molekulāri funkcionālie pētījumi tiek veikti raksturojot autoantivielu profilu, miRNS, mRNS ekspresijas un alternatīvā splaisinga izmaiņu izpēti audzējos, lai tās izmantotu kā biomarķierus agrīnai vēža diagnostikai, prognostikai, kā arī ķīmijterapijas un imunoterapijas efektivitātes prognozēšanai. Kā arī tiek veikta potenciālu zāļu mērķu raksturošanā vēža cilmes šūnās.

 Infekcijas slimību epidemioloģija 
Tiek veikta ērču pārnēsāto infekciju padziļināta izpēte, nosakot Latvijā sastopamo ērču inficētību ar Laima boreliozes, encefalīta, erlichiozes, babeziozes un riketsiožu izsaucējiem. Paralēli, tiek veikts darbs pie tuberkulozes mikobaktēriju rezistences mehānismu noskaidrošanas un rezistences pārvarēšanas terapiju meklējumi, kā arī vīrusu hepatītu B un C genomu molekulārais monitorings Latvijā.

 Molekulārā farmakoloģija 
Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centrā tiek veikti dažādi pētījumi, kas vērsti uz jaunu ārstniecības preparātu izveidi, atlasi un izpēti, kā arī jau esošu preparātu mērķrproteīnu (enzīmu, receptoru) raksturošanu.

 Cilmes šūnas 
Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centrā galvenie cilmes šūnu pētījumu virzieni ir no taukaudiem izdalītu mezenhimālo cilmes šūnu diferenciācija par hepatocītiem līdzīgām šūnām, kā arī no suņu taukaudiem izdalītas mezenhimālās cilmes šūnas un to spēja diferencēties par insulīnu producējošām šūnām.

 Struktūrbioloģija 
Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centrā atrodas vienīgā proteīnu kristalogrāfijas laboratorija Latvijā, kurā tiek noteiktas vīrusu un vīrusveidīgo daļiņu, kā arī dažādu farmakoloģiski nozīmīgu proteīnu trīsdimensionālās struktūras.

 Finansējums 
BMC pētniecību un infrastruktūru nodrošina finansiālie līdzekļi no Latvijas Zinātnes padomes, Izglītības un zinātnes ministrijas, dažādiem Eiropas fondiem, piemēram, Eiropas sociālā fonda, Eiropas reģionālā attīstības fonda, kā arī no rūpniecības. BMC ir izveidota ievērojama bāzes infrastruktūra molekulārās un šūnu bioloģijas pētījumu veikšanai.

 Saistītās organizācijas 
Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centrs ir veicinājis dažādu saistītu organizāciju - Valsts Iedzīvotāju Genoma Datubāzes, Genoma Centra, Latvijas Cilvēka Ģenētikas Asociācijas un uzņēmumu - SIA “Genera” un SIA “ASLA Biotech” izveidošanos un attīstību. Pašlaik šīs saistītās organizācijas piedāvā pakalpojumus un realizē savu darbību gan Latvijā, gan arī ārvalstīs.

 Studijas 
Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centrs sadarbībā ar augstskolām piedalās studentu izglītošanas procesā. Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centra akadēmiskais personāls vada lekciju kursus Latvijas Universitātē un Rīgas Stradiņa Universitātē. Visciešākā sadarbība ir izveidojusies ar LU Bioloģijas fakultātes Molekulārās bioloģijas katedru, kuras vadītājs tradicionāli ir Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centra pārstāvis. Katru gadu ap 50 studentu institūta speciālistu vadībā izstrādā savus kursa, bakalaura, maģistra un doktora darbus.

 Vadība 
 Zinātniskā padome 
Zinātniskās Padomes priekšsēdētājs – Dr. biol. Jānis Kloviņš

 Institūta direktori 
 Direktors – Dr. biol. Nils Rostoks
 Zinātniskais direktors – Dr. biol. Aija Linē
 Studiju direktors Dr. biol. Kaspars Tārs

 Ārējās saites 

 Atsauces 

Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Latvijā
Biomedicīnas pētījumu un studiju centrs