Greifsvalde

Greifsvalde (), oficiāli Universitātes un Hanzas pilsēta Greifsvalde () ir pilsēta Vācijā, Mēklenburgā-Priekšpomerānijā, starp Rostoku un Ščecinu. Pilsēta pazīstama ar savu universitāti. Viena no "gados jaunākajām" Vācijas pilsētām — no apmēram 55 000 pilsētas iedzīvotāju, 12 500 ir universitātes studenti un 5 000 — tās darbinieki. Greifsvalde ir gāzes vada Nord Stream Vācijas puses galapunkts.

 Vēsture 
Greifsvalde dibināta 1199. gadā ap cisterciešu dibināto klosteri. Pilsēta attīstījās kā sāls tirdzniecības centrs. 13. gadsimta beigās iekļāvās Hanzas savienībā. 1456. gadā Greifsvaldē tika dibināta Grifu akadēmija (Academia Gryphica), kuras patrons bija Pomerānijas hercogs Vartislavs IX. 1631. gadā Greifsvaldi ieņēma zviedri un pēc Trīsdesmitgadu kara (1648. gadā) Greifsvalde oficiāli iekļāvās Zviedrijā. Greifsvalde bija Zviedru Pomerānijas galvaspilsēta līdz Vīnes kongresam 1815. gadā, kad to piešķīra Prūsijai.

 Zinātniskie institūti 
Pilsētā atrodas veterinārās pētniecības Frīdriha Leflera institūta (Friedrich-Loeffler-Institut) galvenais birojs, viens no diviem Vācijā Maksa Planka Plazmas fizikas institūtiem, Alfrēda Krupa Padziļinātās pētniecības institūts un Zemo temperatūru plazmas fizikas institūts. Maksa Planka Plazmas fizikas institūtā kopš 2005. gada tiek būvēts kodoltermiskais reaktors Wendelstein 7-X. Saules bateriju un jahtu ražošanas uzņēmumi. 44% no pilsētas iedzīvotājiem ikdienā pārvietojas ar velosipēdiem.

 Cilvēki 
Greifsvaldes Universitātē darbojušies dzejnieks Ernsts Morics Arnts (Ernst Moritz Arndt, 1769—1860, viņa vārdā nosaukta universitāte), reliģijas reformators Johanness Būgenhāgens (Johannes Bugenhagen, 1485—1558), patologs Gerhards Domagks (Gerhard Domagk, 1895—1964), ķirurgs Teodors Bilrots (Theodor Billroth, 1829—1894), fiziķis Johanness Štarks (Johannes Stark, 1874—1957).

 Greifsvaldē dzimuši 
 Heinrihs Cimmers (Heinrich Zimmer, 1890–1943) — indologs
 Hanss Fallada (Hans Fallada, 1893—1947) — rakstnieks 
 Kaspars Dāvids Frīdrihs (Caspar David Friedrich, 1774—1840) — gleznotājs
 Gerhards Gencens (Gerhard Gentzen, 1909—1945) — matemātiķis
 Volfgangs Kepens (Wolfgang Koeppen, 1906—1996) — rakstnieks
 Felikss Kross (Felix Kroos, 1991) — futbolists
 Tonijs Kross (Toni Kroos, 1990) — futbolists
 Johans Kārlis Rodbertuss (Johann Karl Rodbertus, 1805—1875) — ekonomists
 Robins Šolkovi (Robin Szolkowy, 1979) — daiļslidotājs

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Mēklenburgas-Priekšpomerānijas pilsētas
Kategorija:Hanzas pilsētas