Normandija (administratīvs reģions)

Normandija () ir Francijas reģions valsts ziemeļos, kas atrodas vēsturiskajā Normandijā. 1956. gadā Normandija tika sadalīta 2 patstāvīgos reģionos Augšnormandijā un Lejasnormandijā, bet 2016. gadā atkal apvienota vienā reģionā. Reģiona prefektūra atrodas lielākajā pilsētā Ruānā, bet reģiona padomes ofiss atrodas Kānā.

Reģiona teritorija ir 29 906 km² liela un aizņem apmēram 5% Francijas teritorijas. Normandijā dzīvo apmēram 3,33 miljoni iedzīvotāju — 2021. gadā tas veidoja 5,5% no visas Francijas iedzīvotāju skaita.

 Vēsture 
Reģiona nosaukums cēlies no normaņiem — skandināvu izcelsmes karotājiem un kolonistiem, kas 9. gadsimtā sāka sirot un apmesties šajā reģionā. 911. gadā Vestfālenes līgumā Francijas karalis Kārlis Vienkāršais piešķīra teritoriju vikingam Rollo (jeb Hrōlfr) un viņa pēctečiem apmaiņā pret kristietības pieņemšanu un solījumu aizsargāt valsts robežas. Tā tika izveidota Normandijas hercogiste, kas kļuva par nozīmīgu politisku un militāru spēku.

11. gadsimtā Normandija kļuva īpaši nozīmīga, kad tās hercogs Viljams I Iekarotājs 1066. gadā iebruka Anglijā un kļuva par Anglijas karali. Šis notikums cieši savija Normandijas un Anglijas vēsturi vairāku gadsimtu garumā. 1204. gadā Filips II Augusts pievienoja kontinentālo Normandiju Francijas Karalistei, bet Normandijas salas (piemēram, Džērsija un Gērnsija) palika Anglijas pārvaldībā, kur tās atrodas joprojām kā Kronim piederošās teritorijas.

Normandijai bija svarīga loma arī vēlākos laikos, īpaši Otrā pasaules kara laikā. 1944. gada 6. jūnijā sabiedroto spēki veica slaveno Normandijas desantu jeb Diena D, kas bija viens no izšķirošajiem brīžiem kara gaitā Eiropā.

Mūsdienās Normandija kā administratīvs reģions izveidots 2016. gadā, apvienojot agrākos Augšnormandijas un Lejasnormandijas reģionus, atjaunojot vēsturiskās Normandijas vienotību administratīvā līmenī.

 Ārējās saites