308. latviešu strēlnieku divīzija

308. latviešu strēlnieku divīzija () bija nacionāls karaspēka formējums Sarkanās Armijas sastāvā Otrā pasaules kara laikā no 1944. gada 5. augusta līdz 1945. gada 9. maijam.

 Izveide un piedalīšanās karadarbībā 

Gatavojoties šķērsot Latvijas robežu, ar Sarkanās armijas Ģenerālā štāba direktīvu un Maskavas kara apgabala Kara padomes direktīvu 1944. gada jūnijā Gorohovecas nometnēs uz 1. atsevišķā latviešu strēlnieku rezerves korpusa bāzes sākts 308. latviešu strēlnieku divīzijas izveide, kas pabeigta 7. jūlijā, kad divīzija saņēma karogu un nodeva zvērestu. Kopā ar 43. gvardes latviešu strēlnieku divīziju tā tika iekļauta 130. Latviešu strēlnieku korpusa sastāvā.

Divīzijas nacionālais sastāvs: 47,8 % krievu, 36,3 % latviešu, 7,8 % ebreju, >2 % ukraiņu, ~1 % baltkrievu, 5 % citu tautību.

Kaujas darbībā divīzija iesaistījās 1944. gada 5. augustā. 8. augustā tā kopā ar 43. divīziju ar kaujām ieņēma Krustpili, 10. augustā forsēja Aivieksti. No 17. līdz 24. augustam piedalījās Madonas operācijā. Septembrī un oktobrī piedalījās Rīgas operācijā. Pēc Rīgas atbrīvošanas 308. un 43. divīzija 15. oktobrī svinīgi iegāja Pārdaugavā, 16. oktobrī — labā krasta Rīgā. Kopš 18. oktobra 308. divīzija bija novietota Rīgas līča dienvidu krastā. 1944. gada 3. novembrī ar PSRS Augstākās Padomes Prezidija rīkojumu par Rīgas kaujām divīzija apbalvota ar Sarkanā Karoga ordeni. 8. novembrī divīzija piedalījās kaujās pie Džūkstes. Kara noslēgumā divīzija bija iesaistīta Kurzemes katla likvidācijā.

1946. gada maijā divīzija izformēta.

 Sastāvs 

 319. strēlnieku pulks
 323. strēlnieku pulks
 355. strēlnieku pulks
 677. artilērijas pulks
 377. atsevišķais iznīcinātāju prettanku divizions
 282. atsevišķā izlūku rota
 301. atsevišķais sapieru bataljons
 899. atsevišķais sakaru bataljons
 326. medicīnas sanitārais bataljons
 305. atsevišķā ķīmiskās aizsardzības rota
 170. autotransporta rota
 412. lauka maizes ceptuve
 347. veterinārā divīzijas lazarete
 2991. lauka pasta stacija
 1303. Valsts bankas lauka kase
Divīzijā sākotnēji bija ap 7300 karavīru.
1944. gada augusta sākumā 308.latviešu strēlnieku divīzijā bija 7367 karavīri. 

 Komandieri 
Divīzijas
 ģenerālmajors Voldemārs Dambergs (1944. gada jūnijs — oktobris), 
 pulkvedis Mārtiņš Kalniņš (1944. gada oktobris — 1945. gada maijs).
319. s.p.

 Augusts Arens (1944. gada jūnijs — 1946. gada maijs)

323. s.p.

 Kārlis Ozols (1944. gada jūnijs — augusts)
 Ivans Neimans (1944. gada augusts)
 Anss Skudre (1944. gada augusts — oktobris)
 Pāvels Kušlis (1944. gada oktobris — decembris)
 Mārtiņš Priede (1944. gada decembris — 1945. gada janvāris)
 Anatolijs Paņkovskis (1945. gada janvāris — marts)
 Pjotrs Breimans (no 1945. gada marta)

355. s.p.

 Asmunds Bergs (1944. gada jūnijs — augusts)
 Rjazanovs Prokopijs (1944. gada augusts)
 Ivans Miņko (1944. gada augusts — 1946. gada maijs)

 Pakļautība 
 no 1944. gada 1. jūlija — 22. armijas 130. latviešu strēlnieku korpusa sastāvā, 2. Baltijas frontē,
 no 1944. gada 1. oktobra — Kurzemes karaspēka grupas 42. armijas 130. latviešu strēlnieku korpusa sastāvā, Ļeņingradas frontē.
 Literatūra 
Петренко А. И. Прибалтика против фашизма: Советские прибалтийские дивизии в Великой Отечественной войне.. — Европа, 2005. — С. 156. — ISBN 5-9739-0029-0.
Шпонберг Г. К. Заметки о 1-м отдельном запасном Латвийском стрелковом полку // В дни войны: Из истории Латвии периода Великой Отечественной войны 1941—1945 гг.: Сборник статей / Под ред. академика А. А. Дризула. — Рига: Изд-во АН Латвийской ССР, 1964. — С. 237.
ЦАМО, ф. 1616, оп. 1, д. 3, л. 7; д. 5, л. 2. Цит. по: Кирсанов Н. А. В боевом строю народов-братьев. — М.: Мысль, 1984. — С. 227, 262.
С

 Atsauces 

Kategorija:Latvijas iedzīvotāji PSRS armijā
Kategorija:Latvijas militārā vēsture