Altajiešu valodas

Altajiešu valodas ir diskutējama valodu saime, tiek pieļauts ka tās ir nostrātiskās valodas. Altajiešu saimes valodas dalās tjurku valodās, mongoļu valodās un tungusu valodās. Daži valodnieki uzskata, ka pie šīs saimes pieder arī japāņu un korejiešu valodas. Altajiešu valodas ir izplatītas Ziemeļāzijā, Centrālāzijā un Dienvidrietumāzijā (un Austrumāzijā, ja šai valodu saimei tiek pieskaitītas arī japāņu un korejiešu valodas). Kopējais altajiešu valodu saimē ietilpstošo "dzīvo" valodu skaits lēsts no 66 līdz 74. Vismaz kādu no altajiešu valodām prot vai nu 348 miljoni vai 558 miljoni cilvēku, atkarībā no tā, vai tiek ieskaitīta japāņu un korejiešu valoda. Valodu saimes nosaukums ir cēlies no Altaja kalniem, kurus uzskata par valodu izcelšanās vietu; cita teorija apgalvo, ka altajiešu valodu dzimtene ir Ķīnas ziemeļi.

 Lielākās altajiešu valodas pēc pratēju skaita 
Pēc pratēju skaita lielākā altajiešu valoda ir japāņu valoda, kuras piederība šai saimei gan ir apšaubīta. Nākamā lielākā ir turku valoda, bet trešā lielākā ir korejiešu valoda, kuras piederība saimei, tāpat kā japāņu valodai, tiek apšaubīta.

 Lielākās altajiešu valodas pēc pratēju skaita Valoda  Valodu atzars  Pratēju skaits Japāņu valoda  Japāņu valodas  122 miljoni Turku valoda  Tjurku valodas  50,7 miljoni Korejiešu valoda  izolēta valoda  66,3 miljoni Uzbeku valoda  Tjurku valodas  20,3 miljoni Azerbaidžāņu valoda  Tjurku valodas  19,1 miljons Uiguru valoda  Tjurku valodas  8,79 miljoni Kazahu valoda  Tjurku valodas  8,33 miljoni Turkmēņu valoda  Tjurku valodas  6,56 miljoni Tatāru valoda  Tjurku valodas  6,50 miljoni Mongoļu valoda  Mongoļu valodas  5,72 miljoni Kirgīzu valoda  Tjurku valodas  2,89 miljoni

No tungusu valodu atzara lielākās valodas pēc pratēju skaita ir evenku valoda (27,6 tūkstoši) un evenu valoda (7,1 tūkstotis).

 Atsauces 

 Ārējās saites