1888. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1888. gada notikumi Latvijas vēsturē.
Vidzemes, Latgales, Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes tolaik atradās Krievijas Impērijas sastāvā (Kurzemes, Vidzemes un Vitebskas guberņā).

 Notikumi 

 Janvāris 
 3. janvāris — Lejasciemā, Tirzas krastā atklāja Lejasciema Labdarības biedrības namu. Šis bija vienīgais un plašākais tautas nams visā Vidzemē.

 Aprīlis 
 2. aprīlis — Lipinišķu kapellā ielauzās zagļi un nolaupīja gandrīz visu vērtīgo inventāru. Šis notikums deva ierosmi draudzes locekļiem saziedot līdzekļus jaunas baznīcas celtniecībai Lipinišķos (Augšdaugavas novads, Biķernieku pagasts).

 Maijs 
 29. maijs — pagaidu koka būvē notika Solomonska cirka pirmizrāde.

 Jūnijs 
 18. — 21. jūnijs — notika III Vispārīgie latviešu Dziedāšanas svētki (Latviešu trešie vispārīgie dziedāšanas svētki). Svētkos kopkori veidoja 2618 dziedātāji.
 22. jūnijs — izdots likums "Par policijas reformu Baltijas guberņās". Šis likums Baltijas guberņās ieviesa centralizētu policijas pārvaldes sistēmu, atceļot vācu birģeru un muižnieku policijas iestādes.

 Septembris 
 4. septembris — atklāts Rīgas baptistu Vīlandes draudzes dievnams.

 Decembris 
 29. decembris — jaunajā ēkā Merķeļa ielā notika Solomonska cirka pirmizrāde.

 Nezināms datums 
 dibināta Līgatne, kad Ķempju muižas īpašnieks iedalīja 22 apbūves gabalus.
 Rīgā dibināts Krievu-franču gumijas rūpnīcu sabiedrības uzņēmums Provodņiks — lielākais Rīgas uzņēmums, kas saražoto gumijas izstrādājumu apjoma ziņā ierindojās ceturtajā vietā pasaulē, bet riepu ražošanā — otrajā vietā (tagad tā telpās atrodas Rīgas elektromašīnbūves rūpnīca).
 Rīgā, Sarkandaugavā dibināta stikla fabrika, kurā strādāja 39 strādnieki. (Rīgas stikla rūpnīca "Sarkandaugava" beidza pastāvēt 1999. gadā.)
 Talsos tika atvērta pilsētas skola. Mācībmaksa — 10 rubļi gadā.

 Kultūra 
 par ģipša galvas zīmējumu Janim Rozentālam piešķīra sudraba medaļu.
 laikraksta "Dienas Lapa" literārajā pielikumā publicēts pirmais Jāņa Poruka darbs — stāsts "Purvaiņos".
 Andrejs Pumpurs Tērbatā pabeidza savu eposu "Lāčplēsis".
 izdots komponista Andreja Jurjāna pirmais dziesmu krājums "Daina", kurā apkopotas 10 kora un solo dziesmas.

 Zinātne 
 Dinaburgas pils teritorijā, Naujenes pilskalnā, veikti pirmie arheoloģiskie izrakumi V. Neimana vadībā.
 Aizelkšņu senkapos Baltinavas pagastā arheoloģiskos izrakumus veica Pēterburgas arheologi.
 Āronu Matīss publicēja darbu "Mūsu Tautas dziesmas".
 Somu valodnieks Ē. N. Setele (E. N. Setälä) rīkoja ekspedīciju uz Kurzemes lībiešu ciemiem, kur ievāca līvu folkloras un lingvistisko materiālu.
 V. Voionmā (V. Voionmaa) publicēja pētījumu "Lībiešu celtnes: 1888. gada ceļojuma etnogrāfiskie pieraksti".

 Dzimuši 
 7. februāris — Fēlikss Cielēns, jurists, politiķis (miris 1964. gadā)
 29. marts — Edvins Magnuss, advokāts, politiķis (miris 1974. gadā)
 8. aprīlis — Jānis Ansons, gleznotājs (miris 1935. gadā)
 10. aprīlis — Ēvalds Rimbenieks, mācītājs, politiķis (miris 1943. gadā)
 25. maijs — Arveds Švābe, jurists, literāts, vēsturnieks (miris 1959. gadā)
 2. jūnijs — Arturs Kāposts, jurists, politiķis (miris 1941. gadā)
 23. jūnijs — Frīdrihs Briedis, latviešu strēlnieku pulkvedis (miris 1918. gadā)
 23. septembris — Jānis Eglons, tēlnieks un paleontologs (miris 1971. gadā)
 28. oktobris — Kārlis Zāle, tēlnieks (miris 1942. gadā)
 5. novembris — Ludvigs Bolšteins, Latvijas armijas ģenerālis (miris 1940. gadā)
 26. decembris — Rihards Bērziņš (Valdess), literāts, sabiedrisks darbinieks (miris 1942. gadā)

 Skatīt arī 
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

Latvija
Kategorija:Notikumi Latvijā pēc gada