Čerņihivas kņazi

Čerņihivas kņazi bija Rūrika dinastijai piederīgi Čerņihivas valdnieki tagadējās Ukrainas, Krievijas Federācijas un Baltkrievijas teritorijā. 

 Vēsture 
Atrodas Severijas vēsturiskās zemes teritorijā.
Kņazi zināmi no 1024. gada, kad Kijivas lielkņaza Volodimira Svjatoslaviča dēls Mstislavs Vladimirovičs pēc uzvaras pār savu brāli Kijivas lielkņazu Jaroslavu Vladimiroviču (Gudro) sadalīja Seno Krievzemi divās daļās un apmetās valdīt pār Dņepras kreisā krasta zemēm Čerņihivā. Vēlāk katrs nākamais Kijivas lielkņazs savu dēlu iecēla par Čerņihivas kņazu. 

13. gadsimtā viņu valdījumos nodibināja Brjanskas, Novosiļas, Karačevas un Tarusas dalienu kņazistes, kurās valdīja savi kņazi. Pēc nokļūšanas Zelta Ordas atkarībā un lielkņaza Mihailo (Михайло Всеволодович) nogalināšanas par galveno pilsētu kļuva Brjanska.

Lietuvas valdnieks Aļģirds ap 1355. gadu pakļāva Brjansku un sadalīja bijušo Čerņihivas-Severskas jeb Severščinas zemi trīs dalienās. Čerņihivā un Trubačevskā valdīja viņa dēls Dmitrijs (Dmitrijus Algirdaitis, 1356.–1379. gadā un 1388–1399. gadā), Brjanskā un Novgorodā-Severskā 1386.-1392./93. gadā valdīja viņa dēls Kaributs (Kaributas), kristīgais vārds Dmitrijs, bet Severskas Starodubā valdīja viņa radinieks Patrikejs Narimanta dēls. Vītauts Dižais pēc 1401. gada Augšējās kņazistes iekļāva Lietuvas dižkunigaitijas sastāvā, bet 1503. gadā pēc Krievijas—Livonijas—Lietuvas kara tās pakļāva Maskavas lielkņazs Ivans III.

 Kijivas Krievzemes sastāvā (1024-1132) 
 Mstislavs Vladimirovičs (Мстислав Владимирович Храбрый, 1024—1036) - Kijivas lielkņaza Volodimira Svjatoslaviča dēls. Valdīja Tmutarkanā, Čerņihivā un Perejaslavā. 
 Svjatoslavs Jaroslavičs (Святослав Ярославич, 1054—1073) - Kijivas lielkņaza Jaroslava Vladimiroviča (Gudrā) dēls, vēlāk pats kļuva par Kijivas lielkņazu (1073 — 1076)
 Vsevolods Jaroslavičs (Всеволод Ярославич, 1073—1076) - Kijivas lielkņaza Jaroslava Vladimiroviča (Gudrā) dēls. 1076. — 1077. gadā bija Kijivas lielkņazs.
 Vladimirs Vsevolodovičs Monomahs (Владимир Всеволодович Мономах, 1076—1077) - Kijivas lielkņaza Vsevoloda Jaroslaviča dēls.
 Boriss Vjačeslavičs (Борис Вячеславич, (1077)
 Vsevolods Jaroslavičs (atkārtoti 1077—1078), pēc tam 1078. — 1093. gadā atkal bija Kijivas lielkņazs.
 Oļegs Svjatoslavičs (Олег Святославич, (1078) - Kijivas lielkņaza Svjatoslava Jaroslaviča dēls. 
 Vladimirs Vsevolodovičs Monomahs (atkārtoti, 1078—1094), vēlāk Perejaslavas kņazs (1094—1113) un Kijivas lielkņazs (1113—1125).
 Oļegs Svjatoslavičs (atkārtoti, 1094—1097), pēc tam Severskas Novgorodas kņazs (1097—1115).
 Dāvids Svjatoslavičs (Давыд Святославич, 1097—1123) - Kijivas lielkņaza Svjatoslava Jaroslaviča dēls. 
 Jaroslavs Svjatoslavičs (Ярослав Святославич, 1123—1126) - Kijivas lielkņaza Svjatoslava Jaroslaviča dēls.

 Čerņihivas suverēno kņazu dinastija (1132 - ap 1240) 

 Vsevolods Oļgovičs (Всеволод Ольгович, 1126—1139) - Čerņihivas kņaza Oļega Svjatoslaviča dēls, vēlāk kļuva par Kijivas lielkņazu (1139—1146).
 Vladimirs Davidovičs (Владимир Давыдович, 1139—1151) - Čerņihivas kņaza Dāvida Svjatoslaviča dēls.
 Izjaslavs Davidovičs (Изяслав Давыдович, 1151—1154) - Čerņihivas kņaza Dāvida Svjatoslaviča dēls, vēlāk kļuva par Kijivas lielkņazu (1155).
 Svjatoslavs Oļgovičs (Святослав Ольгович, 1154—1155) - Čerņihivas kņaza Oļega Svjatoslaviča dēls.
 Izjaslavs Davidovičs (atkārtoti) (1155—1157), vēlāk atkārtoti kļuva par Kijivas lielkņazu (1157-1158, 1161).
 Svjatoslavs Oļgovičs (atkārtoti) (1157—1164) - Čerņihivas kņaza Oļega Svjatoslaviča dēls.
 Svjatoslavs Vsevolodovičs (Святослав Всеволодович, 1164—1180) - Čerņihivas kņaza Vsevoloda Oļgoviča dēls, atkārtoti kļuva par Kijivas lielkņazu (1174, 1176—1181, 1181—1194).
 Jaroslavs Vsevolodovičs (Ярослав Всеволодович, 1180—1198) - Čerņihivas kņaza Vsevoloda Oļgoviča dēls.
 Igors Svjatoslavičs (Игорь Святославич, 1198—1202) - Čerņihivas kņaza Svjatoslava Oļgoviča dēls.
 Vsevolods Svjatoslavičs (Всеволод Святославич Чермный, 1202-1206) - Čerņihivas kņaza Svjatoslava Vsevolodoviča dēls, vēlāk atkārtoti kļuva par Kijivas lielkņazu (1206—1207, 1210—1214), pēc citas versijas šajā laikā Čerņihivā valdīja viņa brālis Oļegs Svjatoslavičs (Олег Святославич, 1202—1204).
 Gļebs Svjatoslavičs (Глеб Святославич, 1206—ap 1217) - Čerņihivas kņaza Vsevoloda Svjatoslaviča dēls. Pēc citas versijas šajā laikā Čerņihivā valdīja arī bijušais Kijivas lielkņazs Rūriks Rostislavičs (Рюрик Ростиславич, 1210/12—1214), bijušais Kijivas lielkņazs Vsevolods Svjatoslavičs (atkārtoti, 1214—1215) un Čerņihivas kņaza Vsevoloda Svjatoslaviča dēls Gļebs Svjatoslavičs (atkārtoti, 1215—1217). 
 Mstislavs Svjatoslavičs (Мстислав Святославич, ap 1217—1223) - Čerņihivas kņaza Vsevoloda Svjatoslaviča dēls, kritis kaujā pie Kalkas (1223). 
 Mihails Vsevolodovičs (Михаил Всеволодович, 1223 — ap 1235) - Čerņihivas kņaza Vsevoloda Svjatoslaviča dēls, kas vēlāk atkārtoti kļuva par Kijivas lielkņazu (1238—1239, 1241—1243). Pēc citas versijas šajā laikā Čerņihivā īslaicīgi valdīja arī Kurskas kņazs Oļegs (Олег Курский, 1226).
 Mstislavs Gļebovičs (Мстислав Глебович, 1235 - 1238/1241) - Čerņihivas kņaza Gļeba Svjatoslaviča dēls. Mongoļi 1238. gadā ieņēma Čerņihivu. 
 Rostislavs Mihailovičs (Ростислав Михайлович, 1241 — 1242/1243) - Čerņihivas kņaza Mihaila Vsevolodoviča dēls, 1243. gadā apprecēja Ungārijas karaļa meitu Annu un kļuva par Slavonijas banu. 
 Mihails Vsevolodovičs (atkārtoti, 1242/1243 – 1245/1246)

 Zelta Ordas hanu vasaļi (ap 1240 - 1356) 

 Romāns Mihailovičs Vecais (Роман Михайлович Старый, 1246— pēc 1288), Čerņihivas kņaza Mihaila Vsevolodoviča dēls. Pēc citas versijas šajā laikā Čerņihivā valdīja Andrejs Mstislavičs (Андрей Мстиславич, 1245—1246), Čerņihivas kņaza Mstislava Svjatoslaviča vai Mstislava Gļeboviča dēls, kā arī Andrejs Vsevolodovičs (Андрей Всеволодович, 1246—1263) - Čerņihivas kņaza Vsevoloda Svjatoslaviča vai Vsevoloda Jaropolkoviča dēls.
 Oļegs Romanovičs (Олег Романович, pēc 1288 - 13. gadsimta beigas), Čerņihivas kņaza Romāna Mihailoviča dēls.
 Mihails Romanovičs (Михаил Романович, 13. gadsimta beigas — 14. gadsimta sākums), Čerņihivas kņaza Romāna Mihailoviča dēls.
 Aleksandrs Romanovičs (Александр Романович, 14. gadsimts), Čerņihivas kņaza Romāna Mihailoviča dēls.
 Mihails Aleksandrovičs (Михаил Александрович, 14. gadsimts), Čerņihivas kņaza Aleksandra Romanoviča dēls

 Brjanskas kņazi 
 Vasīlijs Aleksandrovičs (Василий Александрович, līdz 1309), Čerņihivas kņaza Aleksandra Romanoviča dēls.
 Svjatoslavs Gļebovičs (Святослав Глебович, 1309—1310), Smoļenskas kņaza Gļeba Rostislaviča dēls.
 Vasīlijs Aleksandrovičs (atkārtoti, 1310—1314)
 Dmitrijs Aleksandrovičs (Дмитрий Александрович, 1314—1333) vai Dmitrijs Romanovičs (Дмитрий Романович)
 Gļebs Svjatoslavičs (Глеб Святославич, 1333—1340), kņaza Svjatoslava Gļeboviča dēls.
 Dmitrijs Romanovičs (Дмитрий Романович, 1340—1356)
 Vasīlijs Ivanovičs (Василий Иванович, 1356) vai Vasīlijs Romanovičs (Василий Романович)

 Lietuvas dižkunigaitijas vasaļi (1356 - 1401) 
 Romāns Mihailovičs (Роман Михайлович, no 1356), Lietuvas dižkunigaiša Aļģirda ieceltais Čerņihivas lielkņazs, vēlāk Smoļenskas vietvaldis.
 Dmitrijs Aļģirda dēls (Dmitrijus Algirdaitis, Дмитрий Ольгердович, ap 1372- ap 1380), Lietuvas dižkunigaiša Aļģirda dēls, pēc pāriešanas Maskavas lielkņaza pakļautībā Pereslavļas-Zaļeskas kņazs.
 Kaributs Dmitrijs (Dmitrijus Kaributas, Корибут (Дмитрий) Ольгердович, ap 1380 - 1393), Lietuvas dižkunigaiša Aļģirda dēls. 
 Romāns Mihailovičs (atkārtoti, 1393—1401).

Kategorija:Ukrainas vēsture
Kategorija:Krievijas viduslaiku vēsture
Kategorija:Baltkrievijas vēsture
Kategorija:Valdnieku uzskaitījumi