Bauskas iela (Rīga)

Bauskas iela ir iela Rīgas Zemgales priekšpilsētā, kas sākas no Jelgavas un Satiksmes ielas krustojuma un ved dienvidaustrumu virzienā līdz pilsētas robežai — caur Torņakalna, Ziepniekkalna, Bišumuižas un Katlakalna apkaimēm. Apmēram 1,5 kilometru garumā iela veido pilsētas robežu ar Ķekavas pagastu.

 Vēsture 
Iela atrodas sena tirdzniecības ceļa uz Lietuvu vietā. Iela minēta jau 1846. gada adrešu grāmatā (Bauskesche Straße), vēlāk tā arī saukta par Lielo Bauskas ielu. Pēc Pārdaugavas pievienošanas Rīgai iela gāja līdz pilsētas robežai: sākumā līdz Robežu ielai, no 1887. gada līdz Bišu muižai, no 1924. gada līdz mūsdienu Rīgas robežai. Ielas posms no Bišu muižas līdz pilsētas robežai no 1924. līdz 1968. gadam saucās par Bauskas ceļu.Рига: Энциклопедия. Рига: Главная редакция энциклопедий, 1989.  — стр. 183

1910. gadā pa Bauskas ielu no Telts ielas līdz tagadējam ielas 143. namam atklāja tramvaja satiksmi. Līniju slēdza Pirmā pasaules kara laikā, kad demontēja sliedes. 1926. gadā tramvaja līniju atjaunoja un pagarināja to līdz Bišu muižai, tagadējam tramvaja galapunktam. No Armitsteda bērnu slimnīcas līdz Bišu muižai kursēja 7. maršruta tramvajs, mūsdienās tā ir daļa no 10. tramvaja maršruta.

Ielas Daugavas pusē galvenokārt bija rūpnieciskā apbūve, bet ielas otrā pusē bija mazstāvu ēku apbūve.Enciklopēdija "Rīgas ielas" 2. sējums, 2008. gads 

 Ielu savienojumi 
Bauskas iela ir savienota ar šādām ielām:
 Jelgavas iela
 Satiksmes iela
 Ludviķa iela (T veida krustojums)
 Džeimsa Armitsteda iela (T veida krustojums)
 Vēja iela (T veida krustojums)
 Koku iela (T veida krustojums)
 Neretas iela (T veida krustojums)
 Kārļa Ulmaņa gatve (ceļa pārvads)
 Viesītes iela
 Dandāles iela (T veida krustojums)
 Skaistkalnes iela
 Asteres iela (T veida krustojums)
 Antenas iela (T veida krustojums)
 Spārnu iela (T veida krustojums)
 Mazā Stērstu iela (T veida krustojums)
 Ziepniekkalna iela
 Komētas iela (T veida krustojums)
 Mazā Bauskas iela (T veida krustojums)
 Brunavas iela (T veida krustojums)
 Doles iela (T veida krustojums)
 Bukaišu iela
 Gulbju iela

 Ievērojamas ēkas 
 Bauskas iela 2 ir 1900. gadā celts īres nams ar veikaliem, arhitekts Vilhelms Hofmanis.
 Bauskas iela 8 ir 1912. gadā celts īres nams, arhitekts Nikolajs Jakovļevs. Līdz Pirmajam pasaules karam ēkā darbojās Torņakalna pārtikas biedrība. 1930. gados tur atradās Metodistu baznīcas un reliģiskās biedrības "Brāļu mīlestība" dievkalpojumu zāle.
 Bauskas ielā 16 atradās 1857. gadā dibinātā R. Vildenberga ādu fabrika. 1918. gadā uz fabrikas pamata izveidoja a/s "Oskars Vildenbergs", kurā ietilpa arī pirmā miecvielu fabrika Latvijā. 1938. gadā fabriku pievienoja a/s "Ādu un vilnas centrāle", bet Otrā pasaules kara laikā fabriku sagrāva. Pēc kara atjaunotajās ēkās izveidoja miecvielu, ādu un apavu fabriku "Blāzma". No 1965. līdz 1990. gadam šeit atradās r/a "1. Maijs". 1930. gados fabrikas teritorijā izveidota Torņakalna brīvprātīgo ugunsdzēsēju biedrība un depo, kopš 1944. gada — Rīgas 13. brīvprātīgo ugunsdzēsēju komanda.
 Ēka Bauskas ielā 16a ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis.
 Bauskas ielā 20 1930. gados atradās Igaunijas konsulāts.
 Mājiņu, kas atradās Bauskas ielā 31, 1870. gados nopirka režisora Alekša Mierlauka māte un atvēra tajā pārtikas veikalu.
 Bauskas ielā 48 atrodas bijusī Bellevue jeb Volkovica muižiņas koka dzīvojamā ēka, kas celta 18. gadsimtā.
 Bauskas ielā 57 1920. gados darbojās a/s "Jelgavas atslēdzniecības fabrika" un M.Švāgera pirotehnikas laboratorija. 1930. gados ēkā atradās Latvijas putnkopības biedrības birojs un putnu audzētava, kā arī Latvijas Sieviešu nacionālās līgas bērnudārzs.
 Bauskas ielā 58 agrāk atradās ādu fabrika "Lathroms" (1920. gados), M. Petrova apavu fabrika (1920.—1930. gadu mijā), ādu fabrika "Ako" un ādu apstrādāšanas uzņēmums "Stella" (1930. gados), tekstilrūpniecība un a/s "Z. Horons" fabrika, vilnas austuve un vērptuve (1928—1940). Pēc Otrā pasaules kara tur atradās otrreizējo izejvielu kompleksās pārstrādes uzņēmums.
 Bauskas ielā 58a atrodas 2003. gadā celts biroju komplekss, divas savstarpēji savienotas deviņstāvu ēkas.
 Bauskas ielā 59 atrodas a/s "Latvijas Finieris" galvenais uzņēmums.
 Bauskas ielā 86 atrodas valsts a/s Ceļu satiksmes drošības direkcija (CSDD). Pirms neatkarības atgūšanas ēkā darbojās Latvijas transporta un mācību ražošanas apvienību mācību kombināts, LPSR Autotransporta un šoseju ministrijas republikāniskais metodiskais kabinets.
 Bauskas ielā 88 kopš 2009. gada atrodas Rīgas jauno tehniķu centrs un bibliotēka, agrāk Bišumuižas elementārskola, tad pamatskola, no 1949. gada Rīgas 58. septiņgadīgā skola, tad Rīgas Bišumuižas pamatskola.
 Bauskas ielā 101 pēc atgriešanās no izsūtījuma 1950. gados dzīvoja Eižens Finks.
 Zemes gabalā Bauskas ielā 121 līdz 1920. gadiem atradās Bišumuižas tirgus.
 Bauskas ielā 133 kādreiz atradās G. Girgensona lakas fabrika.
 Ēkā Bauskas ielā 134 atradās M. Gersoni ādu fabrika, M.E. Vācieša ādu fabrika, J. Gersoni ģērētava, B. Tālrozes ādu fabrika un ģērētava, kā arī zarnu apstrādāšanas uzņēmums "Dara".
 Bauskas ielā 143 atrodas kokrūpniecības uzņēmums SIA "Troja", ēkās agrāk atradās V. A. Lapšina Rīgas sērkociņu fabrika, bet no 1926. gada tur darbojās Latvijas sērkociņu a/s "Vulkan" fabrika "Vezuvs".
 Bauskas ielā 145 atradās celulozes, papīra un kartona fabrika "G. Knopp & L.F. Roeder" (no 1872). Pēc Otrā pasaules kara Rīgas stikla taras rūpnīcas, ražošanas apvienība "Latvijas stikls". Mūsdienās šeit atrodas staļļi un no tiem netālu ir Bišumuižas dižozols (apkārtmērs 5,5 metri).
 Bauskas ielā 147/147a atrodas Bišu muižas pils, kuru 1820. gados cēlis Rīgas tirgotājs Brandenburgs netālu no Katlakalna dzirnavām. Ēka 1928. gadā ieguva arhitektūras pieminekļa statusu.
 Bauskas ielā 149 atrodas 10. tramvaja maršruta galapunkts "Bišumuiža".
 Bauskas ielā 180 atrodas a/s "Rīgas piena kombināts".

 Skatīt arī 
 Zemgales priekšpilsēta
 Torņakalns
 Ziepniekkalns
 Bišumuiža
 Katlakalns
 Bauskas iela citās Latvijas pilsētās

 Atsauces 

Kategorija:Ielas Torņakalnā
Kategorija:Ielas Ziepniekkalnā
Kategorija:Ielas Bišumuižā
Kategorija:Ielas Katlakalnā
Kategorija:Zemgales priekšpilsēta