Katakana

Katakana ir viena no divām japāņu valodas zilbju rakstības sistēmām. Atšķirībā no hiraganas, kas tiek izmantota plaši, lai pievienotu ar kandzi izteiktiem vārdiem galotnes, izskaidrotu kandzi izrunu, vai, lai rakstītu vārdus kam nav savu kandzi, katakanai ir specifiskāks pielietojums:

 cittautu īpašvārdu atveidošana
 onomatopejas izteikšana
 dzīvnieku/augu vārdi zinātniskos kontekstos (piemēram enciklopēdijas ieraksti par suni un kaķi būs イヌ (inu) un ネコ (neko) kaut arī abiem ir seni kandzi (attiecīgi 犬 un 猫), kas tiks lietoti ārpus zinātniskiem kontekstiem. Katakana tiek lietota, lai novērstu neviennozīmību, kas varētu rasties ar dažādām kandzi izrunām un nebūtu vēlama zinātniskā kontekstā.
 stilistiskiem mērķiem

 Tabula 
Šī transkripcija tiek izmantota Latvijas Universitātes Āzijas studiju nodaļā. Šo sistēmu lieto, lai atveidotu japāņu valodas vārdus neakadēmiskos tekstos un japāņu personu vārdus, vietu nosaukumus u.c. plaši lietojamus vārdus visos tekstos. Ja latviešu valodā jau ir plaši pielietots vārds attiecīgam objektam, tad lieto to (piemēram, raksta Hokaido, nevis Hokkaidō).

Šai transkripcijai nav oficiālā statusa un tā var ar laiku mainīties.

Katakana ar LU Humanitāro zinātņu fakultātes Āzijas studiju nodaļas neoficiālo transkripciju	 
 Bāzes Kana (tīras skaņas)	  Salikteņu skaņas	  ア a	  イ i 	  ウ u 	  エ e 	  オ o 	 (ャ ja)	 (ュ ju)	 (ョ jo )	  カ ka 	  キ ki 	  ク ku 	  ケ ke 	  コ ko 	  キャ kja 	  キュ kju 	  キョ kjo   サ sa 	  シ ši 	  ス su 	  セ se 	  ソ so 	  シャ ša 	  シュ šu 	  ショ šo 	  タ ta 	  チ či 	  ツ cu 	  テ te 	  ト to 	  チャ ča 	  チュ ču 	  チョ čo 	  ナ na 	  ニ ņi 	  ヌ nu 	  ネ ne 	  ノ no 	  ニャ ņa 	  ニュ ņu 	  ニョ ņo 	  ハ ha 	  ヒ hi 	  フ fu 	  ヘ he 	  ホ ho 	  ヒャ hja   ヒュ hju 	  ヒョ hjo 	  マ ma 	  ミ mi 	  ム mu 	  メ me 	  モ mo 	  ミャ mja   ミュ mju 	  ミョ mjo 	  ヤ ja 	   	  ユ ju 	   	  ヨ jo 	   	   	   	  ラ ra 	  リ ri 	  ル ru 	  レ re 	  ロ ro 	  リャ rja 	  リュ rju 	  リョ rjo 	  ワ wa 	      	     ヲ o 	   	   	   	   	   	   	   	  ン n 	   	   	   	  Balsīgie līdzskaņi	  Balsīgo līdzskaņu salikteņi	  ガ ga 	  ギ gi 	  グ gu 	  ゲ ge 	  ゴ go 	  ギャ gja 	  ギュ gju 	  ギョ gjo   ザ dza 	  ジ dži 	  ズ dzu 	  ゼ dze 	  ゾ dzo 	  ジャ dža 	  ジュ džu 	  ジョ džo 	  ダ da 	  ヂdži 	  ヅ dzu 	  デ de 	  ド do 	  ヂャ dža 	  ヂュ džu   ヂョ džo 	  バ ba 	  ビ bi 	  ブ bu 	  ベ be 	  ボ bo 	  ビャ bja   ビュ bju 	  ビョ bjo 	  "P" sērija	  "P" salikteņi	  パ pa 	  ピ pi 	  プ pu 	  ペ pe 	  ポ po 	  ピャ pja 	  ピュ pju 	  ピョ pjo 	 
Piezīmes:
1.Hepbērna transkripcijā šai kanai atbilst [wo], lai atspoguļotu skaņu [wo] priekšroka tiek dota ウォ.
2. skaņu var realizēt vai nu balsinot s-rindas シ () vai t-rindas チ (), priekšroka tiek dota pirmajam variantam, tāpēc ヂ netiek izmantota.
3. skaņu var realizēt vai nu balsinot s-rindas ス () vai t-rindas ツ (), priekšroka tiek dota pirmajam variantam, tāpēc ヅ netiek izmantota.

 Papildus kanas cittautu īpašvārdiem 

Piezīme: šajā tabulā izmantota Hepbērna transkripcija, atšķirībā no augstāk redzamās tabulas, kur izmantota neoficiālā latviešu transkripcija.

Šo kanu vidū ir daudzas, kas atspoguļo līdzskaņu/patskaņu kombinācijas, kas neeksistē pamata japāņu valodā (piemēram, ,  u.c.), kas izveidotas kombinējot eksistējošu attiecīgā līdzskaņa kanu ar mazu patskaņa kanu, piemēram,  + , iegūstot  un  + , iegūstot .

Vislielākais jaunievedums šeit ir "v" rinda, japāņu valodā neeksistējošajai [v] skaņai. [vu] kana ir atvasināta no [u] kanas uzliekot tai dakutenu ("pēdiņas", kas parasti tiek izmantotas balsināšanai) un tālāk tiek atvasināti citu patskaņu varianti pievienojot mazas patskaņu kanas [vu] kanai. Bieži, it īpaši senāk aizgūtos vārdos "v" vietā tiek lietotas "b" rindas kanas, kā tas ir, piemēram, Latvijas nosaukuma gadījumā - ラトビア (Ratobia).

    イェ yeウィ wiウェ weウォ wo(ヷ) va(ヸ) viヴ vu(ヹ) ve(ヺ) voヴァ vaヴィ viヴェ veヴォ voヴャ vyaヴュ vyuヴョ vyoシェ sheジェ jeチェ cheティ tiトゥ tuテュ tyuディ diドゥ duデュ dyuツァ tsaツィ tsiツェ tseツォ tsoファ faフィ fiフェ feフォ foフュ fyu
Piezīmes:
1.Šie varianti parasti netiek izmantoti, priekšroka tiek dota, ar dakuten, no [u] kanas atvasinātajai [vu] kanai - ヴ un tās atvasinājumiem.

 Gari patskaņi 
Atšķirībā no hiraganas, kas norāda garus patskaņus ar dubultošanu (aa = ā) un patskaņu kombinācijām (ou = ō; ei = ē), katakanai ir atsevišķa kana (ー), kas apzīmē, ka patskanis pirms tās ir garš.

Starptautiskajā Hepbērna transkripcijā garus japāņu valodas patskaņus pieņemts transkribēt ar tādām pašām garumzīmēm kādas ir latviešu valodā (angliski macron), vienīgā atšķirība latviešu valodas garo patskaņu klāstā no Hepbērna transkripcijā izmantotajiem ir garā  neesamība kopš Pirmās brīvvalsts laikiem.

 Piemēri 
 ラトビア (Ratobia) - Latvija, nesenāk ieviestās  kanas vietā tiek lietota .
 ラトビア語 (Ratobiago) - latviešu valoda; Latvijas daļa ir izteikta katakanā, valodas daļa ir izteikta ar kandzi ar nozīmi "vārdi"/"valoda", ko šajā salikumā izrunā .
 ヴァルディス・ドムブロフスキス - (Varudisu DomuburofusukisuNeuzsvērtās zilbēs [u] un [i] skaņas tiek noreducētas pašas japāņu valodas vārdos, zinot oriģinālo īpašvārda izrunu cilvēks visticamāk selektīvi noreducēs Varudisu Domuburofusukisu uz .) - šeit redzams, ka tiek lietota "v" rindas kana, lai atveidotu vārdu "Valdis"; vārds "Dombrovskis" tiek atveidots ar "f", iespējams, pēc Smirnoff parauga slāvisku uzvārdu atveidošanai.
 リガ (Riga) Rīgas vārds atveidots pēc angļu valodā izplatītās izrunas ar īsu , respektīvi, .
 リーガ (Rīga) alternatīvs Rīgas vārda atveidošanas veids japāņu valodā, kas ir tuvāks oriģinālajai izrunai, respektīvi, .

 Piezīmes 

 Ārējās saites 

Kategorija:Japāņu valoda
Kategorija:Japāņu rakstība