Arteriālā hipertensija

Arteriālā hipertensija (hyper — ‘augsts’, tensia — ‘spiediens’), kas pazīstams arī kā augsts asinsspiediens, ir ilgstošs medicīnisks stāvoklis, kurā asinsspiediens artērijās ir pastāvīgi paaugstināts virs normas. Augsts asinsspiediens parasti neizraisa simptomus. Tomēr ilgstoši augsts asinsspiediens ir galvenais insulta, koronāro artēriju slimības, sirds mazspējas, priekškambaru fibrilācijas, perifēro artēriju slimības, redzes zuduma, hroniskas nieru slimības un demences riska faktors. Par hipertensiju uzskata spiedienu pastāvīgi, gan periodiski paaugstinātu virs 140/90 mm Hg.

Augsts asinsspiediens tiek klasificēts kā primārā (esenciālā) hipertensija vai sekundārā hipertensija. Apmēram 90—95% gadījumu ir primāri, kas definēti kā paaugstināts asinsspiediens nespecifiska dzīvesveida un ģenētisku faktoru dēļ. Dzīvesveida faktori, kas palielina risku, ir pārmērīgs sāls daudzums uzturā, liekais ķermeņa svars, smēķēšana un alkohola lietošana. Atlikušie 5—10% gadījumu tiek klasificēti kā sekundārs augsts asinsspiediens, kas definēts kā paaugstināts asinsspiediens identificējama iemesla dēļ, piemēram, hroniska nieru slimība, nieru artēriju sašaurināšanās, endokrīnās sistēmas traucējumi vai kontracepcijas tablešu lietošana.

 Klasifikācija 
+Klasifikācija pieaugušajiem KategorijaSistoliskais, mm HgDiastoliskais, mm HgHipotensija< 90< 60Normāls90—119
90—12960—79
60—84Pirmshipertensija
(augsti normāls, paaugstināts)120—129
130—13960—79
85—891. pakāpes hipertensija130-139
140—15980-89
90—992. pakāpes hipertensija>140
160—179>90
100—109Hipertensīvā krīze≥ 180≥ 120Izolēta sistoliskā hipertensija≥ 140< 90Izolēta diastoliskā hipertensija< 140≥ 90

 Baltā virsvalka hipertensija 
Baltā virsvalka hipertensijai raksturīgs, ka ārsta vizītes laikā asinsspiediens ir augstāks nekā, kad mērīts ārpus apmeklējuma. Tās pamatā ir pacienta satraukums un reakcija uz neparastu situāciju. Neskatoties uz to, ir aizdomas, ka ar balto virsvalka hipertensiju slimojošajiem tomēr ir neliels risks orgānu bojājumiem un kardiovaskulāriem notikumiem nekā tiem, kuriem asinsspiediens ir normāls. Tiek rekomendēts baltā virsvalka hipertensijas diagnozi apstiprināt 3—6 mēnešu laikā un šos pacientus izmeklēt un regulāri arī mērīt asinsspiedienu.

 Simptomi 
 galvassāpes (pārsvarā pakauša rajonā), 
 ātra noguršana, 
 pastiprināta uzbudināmība,
 slikts miegs,
 reibonis,
 redzes traucējumi,
 nepatīkamas sajūtas un sāpes sirds apvidū.

Arteriālā hipertensija ilgstoši var pastāvēt bez simptomu izpaušanās.

 Diagnostika 

 Asinsspiediena mērīšana 
Asinsspiedienu mēra ar speciāliem asinsspiediena mērītājiem — sfigmomanometriem. Ārstniecības iestādēs mūsdienās reti lieto dzīvsudraba asinsspiediena mērītājus, biežāk lieto pusautomātiskos auskultējamos vai oscilometriskos aparātus, kam jāatbilst standartiem un kas periodiski jākalibrē. Priekšroka ir manšetes augšdelma novietojumam. Ja mērijumos konstatēta liela asinsspiediena starpība (>10 mm Hg) starp rokām, kas norāda uz palielinātu risku, mērījumus novērtē rokā ar augstāku asinsspiedienu. Vienīgais paaugstināta asinsspiediena konstatēšanas veids — vairākkārtēja asinsspiediena mērīšana ilgstošākā laika posmā, jo epizodisku asinsspiediena paaugstināšanos var izraisīt ļoti daudz faktoru arī veselam cilvēkam.

Pirmo reizi konstatējot paaugstinātu asinsspiedienu, ir svarīga rūpīga izmeklēšana, lai noskaidrotu, kas to ir izraisījis.

 Papildus izmeklējumi 
Papildu izmeklējumi paaugstināta asinsspiediena diagnostikā:
 elektrokardiogrāfija, — var parādīt izmaiņas sirds struktūrā, piemēram, kreisā kambara hipertrofiju, kas bieži rodas pie ilgstošas hipertensijas.
 fundoskopija jeb acs tīklenes izmeklējums — izteikts tīklenes bojājums (retinopātijas III un IV stadija) var norādīt uz asimptomātisku smadzeņu asinsvadu slimību, insulta, koronārās sirds slimības, sirds mazspējas un sirds-asinsvadu mirstības risku. I un II stadijas konstatēšanai ir mazāka prognostiska nozīme.
 ehokardiogrāfija, — dod vērtīgus datus par sirds pārmaiņām, un ideāli būtu jau sākotnēji to veikt visiem pacientiem ar arteriālo hipertensiju. Svarīgākais pie arteriālas hipertensijas ir novērtēt sirds kreisā kambara masu un struktūru.
 laboratoriskas analīzes — palīdz novērtēt papildu riska faktorus, atrast sekundārās arteriālās hipertensijas iemeslus.

 Ārstēšana 

 Dzīvesveida mainīšana 
Klīniskie pētījumi pierādījuši, ka dzīvesveida pārmaiņu ietekme uz asinsspiediena pazemināšanu var sniegt līdzīgu efektu kā medikamentozā monoterapija (tiek lietots viens preparāts, piemēram, tikai diurētiķis -tiazīds).Elmer PJ, Obarzanek E, Vollmer WM, Simons-Morton D, Stevens VJ, Young DR, et al. Effects of comprehensive lifestyle modification on diet, weight, physical fitness and blood pressure control: 18-month results of a randomized trial. Ann Intern Med 2006; 144:485—495.

Pie dzīvesveida pārmaiņām, kas spēj laika gaitā pārliecinoši pazemināt asinsspiedienu, pieder:
 fiziska aktivitāte
 mērenība alkohola lietošanā
 sāls samazināšana uzturā
 liels dārzeņu un augļu patēriņš, zema tauku satura un citas diētas,
 liekā svara samazināšana
 jāatmet smēķēšana

 Medikamentozā terapija 
Galvenie farmakoloģiskie līdzekļi, kas samazina asinsspiedienu ir:
 kalcija kanālu blokatori,
 diurētiskie līdzekļi,
 bēta blokatori,
 angiotensīnu konvertējošā enzīma inhibitori un angiotensīna receptoru blokatori

Tos var lietot gan monoterapijā, gan dažādās kombinācijās, atkarībā gan no hipertensijas līmeņa, gan papildus saslimšanām.

 Pasaules hipertensijas diena 
Pasaules hipertensijas diena tiek atzīmēta katru gadu 17. maijā. 

Pasaules hipertensijas dienā Latvijā Veselības ministrija parasti vērš sabiedrības uzmanību uz paaugstināta asinsspiediena radītajām problēmām un sāls patēriņa samazināšanu uzturā.  

 Atsauces 

 Ārējās saites 











Kategorija:Medicīna
Kategorija:Slimības