1887. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1887. gada notikumi Latvijas vēsturē. 
Vidzemes, Latgales, Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes tolaik atradās Krievijas Impērijas sastāvā (Kurzemes, Vidzemes un Vitebskas guberņā).

 Notikumi 
 Janvāris 
 1. janvāris — Baltijā (arī Latvijas teritorijā) tika atcelts Krievijas Impērijā pastāvošais personas nodoklis — galvas nauda, kuru 1783. gadā ieviesa Katrīna II.
 Jūnijs 
 19. jūnijs — Jēkabpilī arhibīskaps Arsēnijs iesvētīja jauno mūra Sv. Gara baznīcu, kas bija uzcelta nodegušās koka baznīcas vietā.
 Novembris 
 8. novembris — Rīgā tika iesvētīta Sv. Pāvila luterāņu baznīca.
 Nezināms datums 
 Jelgavas pievārtē tika izveidota vājprātīgo un epileptiķu aprūpes iestāde “Tabors” (tagad Slimnīca Ģintermuiža)
 Augusts Dombrovskis Mīlgrāvī nodibināja kokzāģētavu.
 Siguldā atklāja pirmo kamanu braukšanas trasi Baltijā.
 Rīgā sāka darboties tabakas fabrika „A.S.Maikapars” .
 Rēzeknē negaisa laikā nodega 1685. gadā celtā katoļu koka baznīca. Tās vietā vēlāk tika uzmūrēta Rēzeknes Jēzus Sirds katedrāle.
 Līvānos tika dibināta Līvānu stikla fabrika.

 Kultūra 
 Tika publicētas pirmās Rūdolfa Blaumaņa noveles „Nezāle” un „Pērkoņa negaiss”.
 Laikrakstā „Dienas Lapa” tika publicēts pirmais Aspazijas dzejolis „Jaunā gadā”.
 Andrejs Jurjāns sacerēja divas kantātes - Garīgā kantāte un “Jau mēness starus laista”.

 Zinātne 
 Rīgas Politehnikumā V. Ostvalda vadībā veiktie mērījumu rezultāti tika apkopoti kā Ostvalda-Valdena likumība.
 Tika izdota V. Ostvalda sarakstītās Fizikālās ķīmijas mācību grāmatas ("Lehrbuch der allgemeinen Chemie") 2. daļa.
 V. Ostvalda redakcijā (kopā ar fizikālķīmiķi Jakobu vant Hofu) nāca klajā fizikālās ķīmijas jautājumiem veltīta zinātniskā žurnāla 1. numurs.
 No Leipcigas Universitātes uz Rīgas Politehnikumu pārnāca Kārlis Ādams Bišofs, kā rezultātā Rīga kļuva par vienu no stereoķīmijas pētījumu centriem.

 Dzimuši 
 12. janvāris — Gotfrīds Mīlbergs (Skuju Frīdis), rakstnieks un politiķis (miris 1942. gadā)
 31. janvāris — Kārlis Miesnieks, gleznotājs (miris 1977. gadā)
 2. februāris — Alfrēds Bīlmanis, diplomāts (miris 1948. gadā)
 5. februāris — Zigfrīds Anna Meierovics, politiķis (miris 1925. gadā)
 4. marts — Ludvigs Blaksons, virsseržants, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris (miris 1919. gadā) 
 12. maijs — Leo Mihelsons, gleznotājs (miris 1978. gadā)
 23. jūlijs — Frīdrihs Kalniņš, virsnieks (miris 1938. gadā)
 10. augusts — Edvards Liedskalniņš, tēlnieks (miris 1951. gadā)
 15. augusts — Jānis Rudzutaks, revolucionārs, PSRS politiķis (miris 1938. gadā)
 23. augusts — Frīdrihs Canders, zinātnieks un izgudrotājs (miris 1933. gadā)
 23. septembris — Ģederts Eliass, revolucionārs un mākslinieks (miris 1975. gadā)
 24. decembris — Vladislavs Rubulis, politiķis (miris 1937. gadā)

 Miruši 
 8. februāris — Gustavs Hilbigs, vācbaltiešu arhitekts, Rīgas Politehnikuma profesors (dzimis 1822. gadā)

 Skatīt arī 
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

 Atsauces 

Latvija
Kategorija:Notikumi Latvijā pēc gada