Latvijas demogrāfija

Latvijas demogrāfija ir Latvijas iedzīvotāju demogrāfisko rādītāju kopums, ietverot informāciju par Latvijas iedzīvotāju skaitu, tautību, urbanizācijas līmeni, dzimumstruktūru, vecumstruktūru un citiem rādītājiem.

Kopš 1991. gada Latvijā ir negatīvs dabiskais pieaugums, mirušo skaitam pārsniedzot dzimušo skaitu, Latvijas Centrālā statistikas pārvalde, 20.07.2017. līdztekus tam notiek cittautiešu pakāpeniska pārtautošanās un latviešu īpatsvara palielināšanās.SAKi: Demogrāfiskā attīstība Latvijā 21. gadsimta sākumā 

 Vēsture 
13. gadsimta vidū kopējais iedzīvotāju skaits tagadējās Latvijas teritorijā tiek lēsts ap 300 000, bet pēc Livonijas krusta kariem iedzīvotāju skaits palielinājās un 16. gadsimta vidū Livonijas Konfederācija bija samērā blīvi apdzīvota zeme. 16.—17. gadsimta lielo karu rezultātā iedzīvotāju skaits atkal samazinājās. Pēc vēsturnieka Edgara Dunsdorfa veiktajām aplēsēm 1700. gadā Latvijas teritorijā dzīvoja tikai 465 000 iedzīvotāju (Kurzemes un Zemgales hercogistē 209 000, Zviedru Vidzemē 153 000, Latgalē 103 000).Edgars Dunsdorfs. Latvijas vēsture 1600—1710. Stokholma, 1962; 181 lpp. Milzīgus iedzīvotāju zaudējumus izraisīja 1710.—1711. gada Lielais mēris, kurā nomira apmēram puse Latvijas tālaika iedzīvotāju. Līdz 1800. gadam kopējais iedzīvotāju skaits atkal palielinājās un sasniedza 720 000 (Kurzemē un Zemgalē 307 000, Vidzemē 261 000, Latgalē 152 000).Latviešu Konversācijas vārdnīcas X. sējuma 20 426 sleja, Rīga, 1933.—1934. Industrializācijas periodā 19. gadsimta otrajā pusē Latvijas lielajās ostas un rūpniecības pilsētās savukārt no kaimiņu guberņām ieceļoja daudz krievu, ebreju, poļu, baltkrievu, lietuviešu un igauņu, kas samazināja kopējo latviešu īpatsvaru, tomēr pilsētās tas pieauga iekšējās migrācijas dēļ. Ap 1890. gadu latvieši vācbaltiešu vietā kļuva par lielāko nacionālo grupu Rīgā un 1897. gadā jau veidoja 45,0% no strauji augošās lielpilsētas iedzīvotājiem.1897. gada Krievijas Tautskaites dati Rīgā  Демоскоп Weekly

Pirmais pasaules karš un lielas daļas Kurzemes guberņas iedzīvotāju došanās bēgļu gaitās uz Krieviju 1915. gadā radīja krasu iedzīvotāju skaita samazināšanos, Tautas skaitīšanu dati liecina, ka 1914.—1920. gadā Latvijas iedzīvotāju skaits samazinājās no 2 552 000 līdz 1 596 100.Pastāvīgo iedzīvotāju skaits pēc tautas skaitīšanu datiem   Kara izraisītais posts un slimības, kā arī bēgļu un kreisi orientēto latviešu palikšana Padomju Krievijā stipri samazināja latviešu skaitu Latvijā, tomēr pēc neatkarīgas valsts izveidošanas 1918. gada 18. novembrī un Brīvības cīņu noslēguma latviešu skaits atkal strauji pieauga. 1939. gadā Latvijas iedzīvotāju skaits bija sasniedzis gandrīz 2 miljonus (1 994 506). Otrais pasaules karš un neatkarīgas valsts zaudēšana izmainīja iedzīvotāju skaitu un etnisko sastāvu. Kopš 1939. gada beigām uz Vācijas okupētajiem Polijas apgabaliem izceļoja 66 000 vācbaltiešu. 1941. gada jūnija deportācijās uz PSRS austrumu apgabaliem deportēja vairāk nekā 15 000 Latvijas pilsoņu.
Nacistu okupācijas laikā 1941.—1943. gadā nogalināja vairāk nekā 70 tūkstošus Latvijas ebreju.Latvijas ebreju valsts darbinieku likteņi Otrā pasaules kara laikā   1944.—1945. gadā trimdā devās vairāk nekā 130 000 latviešu. Lēš, ka 1945. gadā Latvijā bija palikuši aptuveni 1 600 000 iedzīvotāju.Pārsla Eglīte. A Brief Overview of the 20th Century Latvian Migration Studies. // Folia Geographica / Ģeogrāfiski raksti Vol. 14. Ed. G.Rudzītis. — Rīga: Latvian Geographical Society, 2008.

Latviešu īpatsvaru samazināja arī atkārtotas turīgāko un izglītotāko Latvijas 1949. gadā (42 149 cilvēku). Toties līdz 1959. gadam Latvijā uz patstāvīgu dzīvi apmetās ap 410 000 cilvēku no Padomju Savienības, bet līdz 1989. gadam vēl papildu 348 000 ieceļotāju. 1980. gadu beigās latviešu īpatsvars Latvijā samazinājās līdz 52%.Iedzīvotāju skaita un struktūras dinamika  Demogrāfijas centrs Pēc 1990. gada ap 158 000 no nesenajiem ieceļotājiem atkal pameta Latviju.

 Iedzīvotāju skaits Latvijas teritorijā 

 1250 — ap 300 000
 1550 — 404 000 (aplēse)Edgars Dunsdorfs, Arnolds Spekke. Latvijas vēsture 1500—1600. Daugava. Stokholma. 1964. 210. lpp.
 1700 — 465 000 (aplēse)Edgars Dunsdorfs. Latvijas vēsture 1600—1700. Daugava. Stokholma. 1962. 181. lpp.
 1750 — 498 000 (aplēse)Iedzīvotāji — skaits un blīvums — Tēma , csb.gov.lv
 1781—1797 — 873 000 (aplēse)1781. gads attiecas uz Vidzemi un Latgali, 1797. gads uz Kurzemi un Zemgali, skat.: Edgars Dunsdorfs. Latvijas vēsture 1710—1800. Daugava. Stokholma. 1973. 282. lpp.
 1800 — 725 000
 1860 — 1 225 000
 1863 — 1 240 988
 1897 — 1 929 387#
 1900 — 2 008 000
 1914 — 2 552 000
 1920 — 1 596 131
 1925 — 1 844 805
 1930 — 1 900 045
 1935 — 1 950 502#
 1939 — 1 994 506
 1940 — 1 951 2001920—1940. skat.: Jānis Rutkis. Latvijas ģeogrāfija. Apgāds Zemgale. Stokholma. 1960. 421. lpp.
 1943 — 1 760 162
 1950 — 1 943 146
 1959 — 2 079 948#
 1970 — 2 351 903#
 1979 — 2 502 816#
 1989 — 2 666 567#
 1995 — 2 500 580
 2000 — 2 377 383#
 2002 — 2 320 956
 2004 — 2 276 520
 2006 — 2 227 874
 2008 — 2 191 810
 2010 — 2 120 504
 2011 — 2 070 371#
 2012 — 2 044 813
 2013 — 2 023 825
 2014 — 2 001 468
 2015 — 1 986 096
 2016 — 1 968 957
 2017 — 1 950 116
 2018 — 1 934 379
 2019 — 1 919 968
 2020 — 1 907 675
 2021 — 1 893 223#
 2022 — 1 875 757
 2023 — 1 883 008†
 2024 — 1 871 882
 2025 — 1 856 932

#Piezīmes:
1897., 1935., 1959., 1970., 1979., 1989., 2000., 2011., un 2021. gadā — tautas skaitīšanas dati.
†Piezīme: 2023. gada pieaugums bija Ukrainas kara bēgļu dēļ

 Iedzīvotāju skaits un dabiskā kustība 
Jau pirms Pirmā pasaules kara summārais dzimstības koeficientsVidējais prognozētais bērnu skaits sievietei reproduktīvā vecumā Latvijā bija nedaudz zemāks par 3,0 dzimušajiem uz vienu sievieti jeb apmēram par 10 procentiem zemāks nekā ir nepieciešams pilnai paaudžu nomaiņai. Starp abiem pasaules kariem dzimstība turpināja samazināties, viszemāko līmeni sasniedzot ekonomiskās depresijas gados (1934.—1935. gadā summārais dzimstības koeficients bija 2,0). Pēc tam tas nedaudz palielinājās, jo Kārļa Ulmaņa valdība veica īpašus pasākumus dzimstības stimulēšanai.
Saslimstības un mirstības rādītāji, kā arī paredzamais vidējais mūža ilgums Latvijā bija aptuveni vienā līmenī vai pat nedaudz augstāki par Eiropas vidējiem rādītājiem.

Pēc Otrā pasaules kara bija mērens dzimstības pieaugums, kam atkal sekoja dzimstības samazināšanās. 1960. gadu vidū summārais dzimstības koeficients (1,7) bija viens no viszemākajiem pasaulē. Pēc dažādu dzimstības stimulēšanas pasākumu īstenošanas tā palielinājās, un 1980. gadu vidū atkal palielinājās virs 2,0. Latviešiem šis rādītājs tajā laikā bija augstāks nekā vidējais citām tautībām.

Politiskās un ekonomiskās nestabilitātes apstākļos kopš 1988. gada dzimstības rādītāji samazinājās, no 1988. gada līdz 1998. gadam summārais dzimstības koeficients Latvijā samazinājās no 2,16 līdz 1,11 un bija viens no viszemākajiem dzimstības līmeņiem pasaulē. No 1990. gada līdz 1995. gadam jaundzimušo paredzamais mūža ilgums samazinājās vīriešiem par 4 gadiem un sievietēm par 2 gadiem. 2008. gadā jaundzimušo paredzamais vidējais mūža ilgums Latvijā bija 67,2 gadi vīriešiem un 77,9 gadi sievietēm, esot vienam no viszemākajiem Eiropā. Zīdaiņu mirstības koeficients 1990. gados ievērojami palielinājās, sasniedzot 18,8 uz 1000 dzīvi dzimušajiem 1997. gadā.
Straujas dzimstības samazināšanās un mirstības pieauguma rezultātā iedzīvotāju dabiskais pieaugums pēc neatkarības atgūšanas Latvijā bija negatīvs. Kopā ar iedzīvotāju emigrāciju tas noveda pie Latvijas depopulācijas.Iedzīvotāju dinamika Demogrāfijas centrs

21. gadsimta sākumā dzimstības koeficients nedaudz palielinājās un 2014. gadā sasniedza 1,65. Zīdaiņu mirstība 2014. gadā samazinājās līdz 3,8 uz 1000 dzīvi dzimušo. Arī kopējā mirstība samazinājās, tomēr vēl 2014. gadā tā saglabājās relatīvi augsta — 14,3 mirušie uz 1000 iedzīvotāju.
Pēc ES statistikas departamenta Eurostat datiem Latvijā 2015. gadā vidējais bērnu skaits sievietei sasniedza 1,7, kas ir par 0,48 vairāk nekā 2001. gadā, kad vidēji katrai sievietei bija 1,22 bērni, un šis kopējā fertilitātes līmeņa pieaugums bija lielākais Eiropas Savienības (ES) dalībvalstu vidū šajā laika posmā.Latvijas sievietēm dzimst vairāk bērnu TVNET/LETA, 2017. gada 8. martā

 Iedzīvotāju dabiskais pieaugums caurmērā pa gaduGadsIedz. skaits (tūkstošos) Dzimušo skaits Mirušo skaits Dabiskais pieaugums 1897—1903 - 59 516 39 730 19 786 1921—1925 - 40 370 27 009 13 361 1926—1930 - 39 063 27 884 11 179 1931—1935 - 35 343 26 855 8588 1936—1940 - 35 486 27 385 8101 1941 - 37 125 30 989 6136 19421897-1942. skat.: Jānis Rutkis. Latvijas ģeogrāfija. Apgāds Zemgale. Stokholma. 1960. 422. lpp. - 37 219 30 568 6651 1946 1636 30 544 32 266 -1722 1947 1787 34 832 32 435 2397 1948 1872 35 402 26 500 8902 1949 1886 35 671 25 640 10 031 1950 1887 33 137 24 250 8887 1951 1895 32 764 23 898 8866 1952 1906 32 278 22 680 9598 1953 1926 30 986 22 761 8225 1954 1953 33 202 22 500 10 702 1955 1981 32 968 21 330 11 638 1956 2018 32 590 20 339 12 251 1957 2054 33 714 21 087 12 627 1958 2073 35 068 20 910 14 158 1959 2092 35 028 22 601 12 427 1960 2121 35 468 21 314 14 154 1961 2153 35 993 21 759 14 234 Iedzīvotāju dabiskais pieaugums caurmērā pa gaduGadsIedz. skaits (tūkstošos) Dzimušo skaits Mirušo skaits Dabiskais pieaugums 1962 2182 35 061 23 592 11 469 1963 2211 33 843 22 703 11 140 1964 2241 33 053 21 165 11 888 1965 2266 31 212 22 780 8432 1966 2283 31 974 23 350 8624 1967 2301 32 232 24 362 7870 1968 2324 32 693 25 104 7589 1969 2343 32 915 26 229 6686 1970 2359 34 333 26 546 7787 1971 2376 35 239 26 275 8964 1972 2396 35 007 27 296 7711 1973 2416 34 008 28 139 5869 1974 2437 34 920 28 143 6777 1975 2456 34 810 30 042 4768 1976 2470 34 644 30 373 4271 1977 2485 34 240 30 869 3371 1978 2498 34 258 31 261 2997 1979 2506 34 683 32 162 2521 1980 2512 35 534 32 100 3434 1981 2519 35 732 32 090 3642 1982 2531 37 477 31 234 6243 1983 2546 40 572 32 330 8242 1984 2562 40 847 33 406 7441 1985 2579 39 571 34 166 5405 1986 2600 41 960 31 328 10 632 1987 2627 42 135 32 150 9985 1988 2653 41 275 32 421 8854 Iedzīvotāju dabiskais pieaugums caurmērā pa gaduGadsIedz. skaits (tūkstošos) Dzimušo skaits Mirušo skaits Dabiskais pieaugums 1989 2667 38 922 32 584 6338 1990 2663 37 918 34 812 3106 1991 2651 34 633 34 749 -116 1992 2614 31 569 35 420 -3851 1993 2563 26 759 39 197 -12 438 1994 2521 24 256 41 757 -17 501 1995 2485 21 595 38 931 -17 336 1996 2457 19 782 34 320 -14 538 1997 2433 18 830 33 533 -14 703 1998 2410 18 410 34 200 -15 790 1999 2390 19 396 32 844 -13 448 2000 2373 20 248 32 205 -11 957 2001 2355 19 664 32 991 -13 327 2002 2339 20 044 32 498 -12 454 2003 2325 21 006 32 437 -11 431 2004 2313 20 334 32 024 -11 690 2005 2301 21 497 32 777 -11 280 2006 2288 22 264 33 098 -10 834 2007 2276 23 273 33 042 -9769 2008 2192 23 948 31 006 -7 058 2009 2163 21 677 29 897 -8 220 2010 2121 19 219 30 040 -10 821 2011 2075 18 620 28 520 -9 900 2012 2045 19 520 28 820 -9 300 2013 2024 20 596 28 691 -8 095 2014 2001 21 746 28 466 -6 720 2015 1986 21 979 28 478 -6 499 Iedzīvotāju dabiskais pieaugums caurmērā pa gaduGadsIedz. skaits (tūkstošos)ISG021. Pastāvīgo iedzīvotāju skaits pēc dzimuma gada sākumā  csb.gov.lv, apmeklēts 2018. gada 29. jūnijā Dzimušo skaitsIDG01. Dzemdību un dzimušo skaits csb.gov.lv, apmeklēts 2018. gada 29. jūnijā Mirušo skaitsIMG010. Mirušie pēc dzimuma un vecuma csb.gov.lv, apmeklēts 2018. gada 29. jūnijā Dabiskais pieaugums 2016 1969 21 968 28 580 -6 612 2017 1950 20 828 28 757 -7 929 2018 1934 19 314 28 820 -9 506 2019 1920 18 786 27 719 -8 933 2020 1908 17 483 28 656-11 173† 2021 1893 17 420 34 600-17 180† 2022 1876 15 954 30 731-14 777†2023 1883 14 490 28 031-13 541†2024 1875 12 887 26 661-13 7742025 1857
† piezīme: COVID-19 pandēmijas dēļ

 Etniskais sastāvs 

Pēc postošajiem 16.—18. gadsimta kariem un Lielās mēra epidēmijas Latvijas iedzīvotāju etniskais sastāvs bija visai viendabīgs. 18. gadsimta beigās Latvijas teritorijā bija apmēram 90% latviešu, 6,5% vāciešu, 1,1% ebreju, 0,8% poļu un 0,6% krievu. 19. gadsimta beigās Krievijas Impērijas pārkrievošanas politikas un industrializācijas rezultātā notikušās krievu un ebreju imigrācijas dēļ 1897. gada tautas skaitīšana uzrādīja 68,3% latviešu, 8% krievu, 7,1% vāciešu un 6,3% ebreju. Pēc valstiskās neatkarības iegūšanas 20. gadsimta 20.—30. gados latviešu īpatsvars atkal pieauga. Etniskais sastāvs dramatiski mainījās Otrā pasaules kara laikā, jo kara laikā notika vācbaltiešu izceļošana, ebreju iznīcināšana un daudzu latviešu došanās bēgļu gaitās uz Vāciju un Zviedriju, tālāk pamatā uz ASV, Kanādu un Austrāliju. Pēckara gadu masveida imigrācija no PSRS republikām samazināja latviešu īpatsvaru Latvijā līdz 52% 1989. gadā. Pēc valstiskās neatkarības atjaunošanas, neraugoties uz dabiskā pieauguma kritumu un emigrāciju, latviešu īpatsvars atkal palielinās sakarā ar lielāko mazākumtautību iedzīvotāju relatīvi straujāku izceļošanu no Latvijas.
 Iedzīvotāju etniskais sastāvs Latvijā 2025. gadā.Atsevišķu tautību iedzīvotāju skaits, tā izmaiņas un dabiskās kustības galvenie rādītāji — Tautība, Rādītāji un Laika periods. Centrālās statistikas pārvaldes datubāzes dati 2025. gada 24. jūlijā.kopā 1 856 932 Tautība Procenti Iedz. skaits Latvieši 63,7% 1 182 008 Krievi 23,4% 434 243 Baltkrievi 2,9% 53 207 Ukraiņi 2,8% 52 266 Poļi 1,9% 35 140 Lietuvieši 1,1% 19 809 Romi (čigāni) 0,2% 4812 Ebreji 0,2% 4168 Igauņi 0,1% 1366 Cita vai neizvēlēta 3,8% 69 913

 Iedzīvotāju etniskās piederības pārmaiņas (1897—2011) 
+ Latvijas iedzīvotāju etniskā piederība Tautība 1897. 1914.* 1920. 1925. 1935. 1959.Latvijas raj 1959. 1970. 1979. 1989. 2000. 2011. skaits % skaits % skaits % skaits % skaits % skaits % skaits % skaits % skaits % skaits % skaits % Latvieši 1 318 617 68,3 1 620 000 63,5 1 161 404 72,8 1 354 126 73,4 1 472 612 75,5 1 297 881 62,0 1 341 805 56,8 1 344 105 53,7 1 387 757 52,0 1 370 703 57,7 1 285 136 62,1 Krievi 154 561 8,0 260 000 10,2 91 477 5,7 193 648 10,5 206 499 10,6 556 448 26,6 704 599 29,8 821 464 32,8 905 515 34,0 703 243 29,6 557 119 26,9 Baltkrievi 79 541 4,1 110 000 4,3 66 194 4,2 38 010 2,1 26 867 1,4 61 587 2,9 94 898 4,0 111 505 4,5 119 702 4,5 97 150 4,1 68 202 3,3 Ukraiņi 987 0,0 - - 1040 0,1 512 0,0 1844 0,1 29 440 1,4 53 461 2,3 66 703 2,7 92 101 3,5 63 644 2,7 45 798 2,2 Poļi 65 088 3,4 112 500 4,4 52 244 3,3 51 143 2,8 48 949 2,5 59 774 2,9 63 045 2,7 62 690 2,5 60 416 2,3 59 505 2,5 44 772 2,2 Lietuvieši 26 026 1,3 57 500 2,3 25 538 1,6 23 192 1,3 22 913 1,2 32 383 1,6 40 589 1,7 37 818 1,5 34 630 1,3 33 430 1,4 24 479 1,2 Ebreji 122 700 6,3 175 000 6,9 79 368 5,0 95 675 5,2 93 479 4,8 36 592 1,8 36 680 1,6 28 331 1,1 22 897 0,9 10 385 0,4 6437 0,3 Čigāni 1942 0,1 2500 0,1 1023 0,1 2870 0,2 3839 0,2 4301 0,2 5427 0,2 6134 0,3 7044 0,3 8205 0,3 6489 0,3 Vācieši 137 312 7,1 155 000 6,1 58 097 3,6 70 964 3,8 62 144 3,2 1609 0,1 5413 0,2 3299 0,1 3783 0,1 3465 0,1 3042 0,1 Igauņi 17 991 0,9 25 000 1,0 8701 0,6 7893 0,4 7014 0,4 4610 0,2 4334 0,2 3681 0,2 3312 0,1 2652 0,1 2007 0,1 Lībieši 1341 0,1 1500 0,1 831 0,1 1268 0,1 944 0,0 185 0,0 48 0,0 107 0,0 135 0,0 180 0,0 250 0,0 Citi 4622 0,4 21 000 0,8 50 214 2,9 5504 0,3 3398 0,2 8648 0,4 13 828 0,6 16 979 0,7 29 275 1,1 24 824 1,1 26 640 1,3 Kopā 1 929 387 2 550 000 1 596 131 1 844 805 1 950 502 2 093 458 2 364 127 2 502 816 2 666 567 2 377 383 2 070 371
 Dati par 1914. gadu izveidoti, ņemot vērā Rīgas 1913. gada tautas skaitīšanu un Krievijas Impērijas IM statistikas datus par 1914. gadu. Tautas skaitīšanā neiekļāva datus par iedzīvotāju migrāciju (Volgas vācieši uz Kurzemes guberņu, Kurzemes ebreji uz Jaunkrievijas guberņu, Baltkrievijas un Ukrainas ebreji uz Latgali).

 Pastāvīgo iedzīvotāju deklarētā tautība (1897—2011) 
+
 Latvijas pastāvīgo iedzīvotāju deklarētā tautība pēc tautas skaitīšanu datiem Tautība !! 1897!! 1920 !! 1925 !! 1930 !! 1935 !! 1959 !! 1970 !! 1979 !! 1989 !! 2000 !! 2011 kopējais iedzīvotāju skaits 1 929 387 1 596 131 1 844 805 1 900 045 1 950 502 2 093 458 2 364 127 2 502 816 2 666 567 2 377 383 2 070 371 latvieši 1 318 617 1 161 404 1 354 126 1 394 957 1 472 612 1 297 881 1 341 805 1 344 105 1 387 757 1 370 703 1 285 136 krievi 154 561 91 477 193 648 201 778 206 499 556 448 704 599 821 464 905 515 703 243 557 119 baltkrievi 79 541 66 194 38 010 36 029 26 867 61 587 94 898 111 505 119 702 97 150 68 202 ukraiņi 987 1 040 512 1 629 1 844 29 440 53 461 66 703 92 101 63 644 45 798 poļi 65 088 52 244 51 143 59 374 48 949 59 774 63 045 62 690 60 416 59 505 44 772 lietuvieši 26 026 25 538 23 192 25 885 22 913 32 383 40 589 37 818 34 630 33 430 24 479 ebreji 122 700 79 368 95 675 94 388 93 479 36 584 36 671 28 318 22 897 10 385 6437 čigāni 1942 1023 2870 3217 3839 4301 5427 6134 7044 8205 6489 vācieši 137 312 58 097 70 964 69 855 62 144 1609 5413 3299 3783 3465 3042 tatāri 1541 115 72 43 39 1811 2671 3764 4828 3168 2164 igauņi 17 991 8701 7893 7708 7014 4610 4334 3681 3312 2652 2007 armēņi 61 21 58 79 83 1060 1511 1913 3069 2644 2632 moldāvi 0 nez. 0 3 nez. 228 1591 1392 3223 1900 2284 azerbaidžāņi 0 0 0 0 0 324 558 954 2765 1700 1657 gruzīni 8 29 34 28 38 458 680 911 1378 1023 1129 čuvaši 159 nez. 1 0 1 432 736 988 1509 934 536 mordvieši 193 nez. 0 0 0 426 673 823 1 053 787 391 rumāņi 3 nez. 10 11 17 22 84 121 938 593 446 somi 305 131 161 166 118 441 484 446 463 510 415 bulgāri 17 nez. 7 6 9 85 191 231 420 386 367 osetīni 0 nez. 5 4 4 191 360 414 490 369 258 udmurti 80 nez. nez. nez. 0 95 202 318 471 335 191 karēļi 15 nez. 0 1 nez. 336 296 384 416 332 196 grieķi 15 ~100 72 100 118 175 245 252 325 322 289 marieši 123 nez. 1 0 2 138 159 286 470 311 212 komieši 1 nez. 1 0 1 114 240 269 394 306 152 uzbeki 0 0 0 1 nez. 776 402 482 925 306 339 baškīri 30 nez. nez. nez. 2 115 270 476 629 304 215 ungāri 64 nez. 50 74 49 68 164 219 347 290 225 lezgīni 0 0 0 0 0 36 55 113 348 266 193 kazahi 6 0 0 0 0 143 523 447 1 044 258 241 korejieši 0 0 0 0 0 49 166 183 248 201 191 lībieši +lietuv. 831 1238 962 944 185 48 107 135 177 250 amerikāņi +angļi nez. 69 47 39 nez. 0 1 1 165 251 čečeni 0 0 0 0 0 53 56 39 158 135 139 zviedri 201 313 451 324 292 nez. 12 7 23 127 217 angļi 371 151 497 462 319 8 10 8 5 116 242 gagauzi +turki 0 0 0 0 0 70 44 140 112 73 čehi 168 ~100 215 210 200 93 96 93 102 94 76 tadžiki 0 nez. 1 nez. nez. 88 83 116 343 93 119 libānieši 0 0 0 0 0 0 0 0 0 88 38 avāri 0 0 0 0 0 20 61 52 121 73 51 dāņi 420 236 409 364 236 nez. 2 6 6 71 170 singāļi 0 0 0 0 0 0 0 0 0 61 nez. jakuti 0 0 0 0 0 19 96 101 119 55 28 franči 413 160 214 211 182 28 25 24 13 51 113 ķīnieši 0 nez. 2 1 6 13 16 9 7 48 45 komi-permieši 1 0 0 0 0 4 33 77 70 47 37 turkmēņi 1 0 0 0 0 67 126 90 228 45 49 norvēģi +dāņi nez. 100 101 72 0 1 1 0 44 73 laki 0 0 0 0 014 11 25 45 42 37 slovāki +slovāki nez. 1 nez. nez. 24 37 28 38 42 43 kubieši 0 0 0 0 0 0 0 9 9 41 32 abhāzi 0 0 0 0 0 11 46 26 90 39 25 afgāņi 0 nez. 2 nez. 0 0 1 2 9 39 26 kumiki 0 0 0 0 0 2 16 23 65 39 30 kabardieši 0 0 0 0 1 22 41 44 77 37 37 burjati 0 0 0 0 0 33 45 74 128 36 36 dargini 0 0 0 0 0 7 22 27 65 36 21 spāņi 8 nez. 5 9 14 28 43 36 43 36 79 inguši 0 0 0 0 0 10 24 10 39 35 nez. serbi 20 nez. 7 17 5 +19 25 16 18 34 24 holandieši 28 nez. 81 98 63 nez. 13 17 11 31 64 itāļi 86 nez. 54 56 62 33 13 9 9 30 156 aguli 0 0 0 0 0 2 0 14 50 26 22 udini 0 0 0 0 0 0 8 6 15 26 20 horvāti 0 nez. 1 1 nez. (+serbi) 5 6 8 24 16 tati 0 0 0 0 0 12 6 7 20 24 17 kirgīzi 0 0 0 0 0 44 31 109 189 23 52 arābi 0 nez. 7 nez. nez. 1 3 24 22 21 36 čerkesi 15 0 0 4 nez. 17 26 31 34 21 15 kalmiki 0 nez. 1 1 nez. 11 24 22 43 21 34 turki 49 nez. 24 39 28 18 12 3 9 18 81 austrālieši 0 0 0 0 0 0 0 0 0 17 31 kanādieši 0 nez. 1 nez. nez. 0 0 0 0 17 47 uiguri 0 0 0 0 0 12 11 12 19 16 12 bengāļi 0 0 0 0 0 0 0 0 0 15 nez. karačaji 0 0 0 0 0 4 20 21 23 15 nez. mongoļi 0 0 0 0 1 6 6 12 1 15 14 adigejieši 0 0 0 0 0 12 22 19 36 14 15 austrieši 0 0 0 0 0 nez. 9 3 5 14 37 sīrieši 0 0 0 1 0 0 0 0 0 14 16 balkāri 0 0 0 0 0 15 23 13 24 12 35 japāņi 0 nez. 6 15 21 15 6 4 3 12 35 asīrieši 0 0 0 1 2 22 24 15 20 11 15 īri 0 nez. 2 14 2 0 0 0 0 10 33 vepsi 4 0 0 0 0 17 16 9 5 10 nez. vjetnamieši 0 0 0 0 0 0 15 1 7 10 21 peruāņi 0 0 0 0 0 0 0 0 0 8 nez. abazi 0 0 0 0 0 0 2 22 13 7 nez. altajieši 0 0 0 0 0 10 10 5 14 7 nez. argentīnieši 0 0 0 0 0 0 0 0 0 7 nez. flāmi +holand. 0 0 1 nez. 0 0 0 0 7 nez. hakasi 0 0 0 0 0 4 10 13 24 7 nez. hanti 0 0 0 0 0 3 6 11 10 7 nez. indieši 0 0 0 0 0 0 1 0 0 7 100 malajieši 0 0 0 0 0 0 0 0 0 7 12 šori 0 0 0 0 0 1 3 2 4 7 nez. šveicieši +vācieši nez. 190 120 nez. 0 0 0 0 7 19 cahuri 0 0 0 0 0 0 0 0 0 6 nez. irāņi 0 0 0 0 0 0 0 0 0 6 nez. kurdi 0 0 0 0 0 4 9 10 11 6 nez. skoti 0 nez. 0 3 nez. 0 0 0 0 6 11 tabasarani 0 0 0 0 0 0 2 7 24 6 10 brazīlieši 0 nez. 6 2 nez. 0 0 0 0 5 14 čīlieši 0 0 0 1 nez. 0 0 0 0 5 nez evenki 0 0 0 0 0 0 1 7 10 5 nez. Krimas tatāri 0 0 0 0 0 25 17 8 60 5 59 persieši 7 nez. 7 11 17 10 7 6 10 5 nez. alžīrieši 0 0 0 0 0 0 0 0 0 4 nez. beninieši 0 0 0 0 0 0 0 0 0 4 nez. karaīmi (60) nez. 16 5 22 30 27 15 14 4 nez. melnkalnieši 0 0 0 3 0 0 0 0 0 4 nez. slovēņi 0 0 0 0 0 0 0 0 0 4 nez. ēģiptieši 0 0 0 0 0 0 0 0 0 3 29 hindustāņi 0 0 0 0 0 0 0 0 0 3 nez. irākieši 0 0 0 0 0 0 0 0 0 3 nez. islandieši 0 0 0 0 0 0 0 0 0 3 20 ižori 0 0 0 0 0 1 0 3 4 3 nez. jaunzēlandieši 0 0 0 0 0 0 0 0 0 3 nez. krimčaki 0 0 0 0 0 3 4 10 5 3 nez. nogaji 0 0 0 0 0 5 4 5 9 3 nez. rutuli 0 0 0 0 0 0 1 2 6 3 nez. urugvajieši 0 0 0 0 0 0 0 0 0 3 nez. albāņi 0 0 0 0 0 4 4 1 5 nez. 30 karakalpaki 0 0 0 0 0 1 12 6 7 nez. nez. eveni 0 0 0 0 0 0 2 3 3 nez. nez. nanaji 0 0 0 0 0 0 2 5 2 nez. nez. aleuti 0 0 0 0 0 0 1 1 0 0 0 udigeji 0 0 0 0 0 1 1 1 1 nez. nez. tališi 0 0 0 0 0 1 0 0 4 nez. nez. beludži 0 0 0 0 0 1 0 0 1 nez. 10 dungani 0 0 0 0 0 0 0 13 3 nez. nez. sāmi 2 0 0 0 0 1 3 4 1 nez. nez. ņenci 1 0 0 0 0 1 5 4 9 nez. nez. čukči 0 0 0 0 0 1 2 0 3 nez. 12 mansi 0 0 0 0 0 0 3 0 3 nez. nez. dolgani 0 0 0 0 0 0 3 6 6 nez. nez. korjaki 0 0 0 0 0 2 1 2 2 nez. nez. kalnu ebreji 0 0 0 0 0 3 3 2 2 nez. nez. Vidusāzijas ebreji 0 0 0 0 0 2 1 1 0 nez. nez. tuvieši 0 0 0 0 0 1 14 5 11 nez. nez. Gruzijas ebreji 0 0 0 0 0 0 1 0 1 nez. nez. nivhi 0 0 0 0 0 0 2 0 0 nez. nez. tofi 0 0 0 0 0 0 1 0 0 0 0 portugāļi +spāņi nez. 1 nez. nez. nez nez. nez. nez. nez. 112 meksikāņi 0 0 nez. 2 nez. 0 nez. nez. nez. nez. 31 negidali 0 0 0 0 0 0 1 0 0 nez. nez. keti 0 0 0 0 0 0 1 0 0 0 0 ulči 0 0 0 0 0 0 0 1 0 0 0 ekvadorieši 0 0 0 0 0 0 0 0 0 nez. 13 bolīvieši 0 0 1 3 nez. 0 0 0 nez. nez. nez. etiopieši 0 0 0 1 nez. 0 0 0 nez. nez. nez. beļģi +franči nez. 55 62 nez. nez. nez. nez. nez. nez. nez. cita tautība 1 teptjars 3829 0 0 nez. 130 117 79 36 36 276 nenoteikta 205 51 296 2542 1505 1079 83 +cita 1 689 5012 6914 nezināma 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 284

 Īpatsvars 
Salīdzinot Latvijas administratīvās teritorijas 2023. gadā, vislielākais latviešu īpatsvars bija Kuldīgas novadā un Talsu novadā (92,8 %), krievu — Daugavpilī (46,9 %), baltkrievu — Krāslavas novadā (14,2 %), poļu — Daugavpilī (12,8 %), lietuviešu — Saldus novadā (5,3 %), ukraiņu — Rīgā (4,9 %), romu (čigānu) — Ventspilī (1,4 %), ebreju — Jūrmalā (0,8 %), savukārt, igauņu — Alūksnes novadā (0,8 %).
+Atsevišķu tautību īpatsvars procentos Latvijā 2023. gadā pilsētāsLatviešiBaltkrieviRomi (čigāni)EbrejiIgauņiKrieviLietuviešiPoļiUkraiņiCitas
(neizvēlētas, nenorādītas)LATVIJA62,43,00,20,20,123,71,11,93,04,4Rīga46,63,50,10,50,134,30,81,74,97,3Daugavpils21,07,10,40,20,046,90,812,82,58,3Jelgava61,64,70,70,10,124,21,31,63,42,3Jēkabpils63,32,90,80,10,023,90,92,42,33,3Jūrmala51,83,50,50,80,132,10,81,53,06,0Liepāja59,62,90.,20,10,026,62,70,94,72,3Ogre73,42,70,10,10,117,20,71,31,92,7Rēzekne47,41,50,10,10,040,80,22,01,86,1Valmiera84,81,50,30,00,19,50,40,71,21,5Ventspils59,83,91,40,10,024,60,80,94,53,9

 Valstiskā piederība 

 Pastāvīgo iedzīvotāju izcelsmes valsts 
Pēc Centrālā statistikas biroja datiem Latvijas pastāvīgo iedzīvotāju skaits pēc dzimšanas valsts 2024. gada sākumā bija:

<center> 1 633 262 <center> 97 627  <center> 52 676  <center> 35 854   <center> 11 796   <center> 5 362  |-----
| <center> 4 838 || |-----
| <center> 3 382 || 
|-----
|<center> 2 701 || 
|-----
| <center> 2 629 || 
|-----
| <center> 2 329 || 
|-----
| <center> 1 947 || 
|-----
| <center> 1 861 || 
|-----
| <center> 1 342 || 
|-----
| <center> 1 105 || 
|-----
| <center> 839 || 
|-----
| <center> 770 || 
|-----
| <center> 734 || 
|-
|<center> 714 || 
|-----
| <center> 701 || <center> 581   <center> 533  |-
|<center> 522 || 
|-
|<center> 475 || 
|-
|<center> 442 || 
|-
|<center> 416 || 
|-
|<center> 391 || 
|-
|<center> 342 || 
|-
|<center> 363 || 
|-
|<center> 277 || 
|-
|<center> 279 || 
|-
|<center> 252 || 
|-
|<center> 241 || 
|-
|<center> 202 || 
|-
|<center> 198 || 
|-
|<center> 194 || 
|-
|<center> 190 || 
|-
|<center> 171 || 
|-
|<center> 149 || 
|-
|<center> 138 || 
|-
|<center> 136 || 
|-
|<center> 136 || 
|-
|<center> 130 || 
|-
|<center> 121 || 
|-
|<center> 120 || 
|-
|<center> 119 || 
|-
|<center> 111 || 
|-
|<center> 102 || 
|-
|<center> 98 || 
|-
|<center> 86 || 
|-
|<center> 84 || 
|-
|<center> 78 || 
|-
|<center> 69 || 
|-
|<center> 67 || 
|-
|<center> 66 || 
|-
|<center> 65 || 
|-
|<center> 63 || 
|-
|<center> 59 || 
|-
|<center> 59 || 
|-
|<center> 57 || 
|-
|<center> 55 || 
|-
|<center> 55 || 
|-
|<center> 52 || 
|-
|<center> 51 || 
|-
|<center> 47 || 
|-
|<center> 44 || 
|-
|<center> 44 || 
|-
|<center> 43 || 
|-
|<center> 43 || 
|-
|<center> 42 || 
|-
|<center> 37 || 
|-
|<center> 35 || 
|-
|<center> 34 || 
|-
|<center> 33 || 
|-
|<center> 30 || 
|-
|<center> 27 || 
|-
|<center> 26 || 
|-
|<center> 24 || 
|-
|<center> 24 || 
|-
|<center> 22 || 
|-
|<center> 20 || 
|-
|<center> 20 || 
|-
|<center> 19 || 
|-
|<center> 17 || 
|-
|<center> 17 || 
|-
|<center> 17 || 
|-
|<center> 16 || 
|-
|<center> 14 || 
|-
|<center> 14 || 
|-
|<center> 14 || 
|-
|<center> 13 || 
|-
|<center> 13 || 
|-
|<center> 13 || 
|-
|<center>11 || 
|-
|<center> 6 </small>  Nav zināms<center> 216  Pārējās valstīs<center> 1 871 882KOPĀ

 Pagaidu (īstermiņa) imigrācija 

 Ārvalstu studenti 
Latvijas attīstības plāna ietvaros 2013. gadā Rīgas Tehniskā universitāte, Turība un citas augstskolas sāka piedalīties izstādēs un atvēra informācijas centrus Indijā, kā rezultātā Latvijā strauji pieauga indiešu studentu skaits.

2014. gadā Čennai atvēra Latvijas Augstākās izglītības centru, kuru dibināja RTU, Latvijas Universitāte, biznesa augstskola Turība, Liepājas Universitāte, Banku augstskola, Latvijas Lauksaimniecības universitāte un Rīgas Starptautiskā ekonomikas un biznesa administrācijas augstskola.

+Ārvalstu studentu skaits Latvijas augstskolās (mācību gada sākumā)Valsts201420152016201720182019202020212022202316442971412332070271921521702175426436258741025111612431717171013971327121126032636339640045652765482290884197690210479951011103110018807611962332422523725577919151230750306280123196295349319422629113135169229264317402450483487509571516515538548531477364334145145427656781051772403191551661751761801741761872202276488101558213154121193477137187234188230194113189202146155148166137116111103257327276306214186169151118972001901361291251101001089274
Kopš 2014. gada, samazinoties vietējo studentu skaitam, palielinās ārvalstu studentu skaits — to īpatsvars ir pieaudzis no 6% 2014. gadā līdz 14% 2023. gadā.
2014201520162017201820192020202120222023Ārvalstu studenti52556465613075648380101481002598101008010425Vietējie studenti80 626778177678474038719756926068523675666528863592Studentu kopskaits85 881842828291481602803557940878548773767536874017

 Ārvalstu darbaspēks 
Līdz Krievijas 2022. gada iebrukumam Ukrainā Latvijas Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde visvairāk darba atļauju izsniedza ārvalstu darbaspēkam no Ukrainas, Baltkrievijas un Krievijas. 2014. gadā darba atļaujas saņēma 1069 Ukrainas (33% no kopējā atļauju skaita) un 958 Baltkrievijas pilsoņi, bet 2018. gadā piešķirto darba atļauju skaits darba meklētājiem no Ukrainas sasniedza 5771, bet no Baltkrievijas — 1825.

 Reliģija 
Latvijas Tieslietu ministrijas ziņojumā par reliģisko organizāciju iesniegtajiem pārskatiem par darbību 2015. gadā minēts, ka 35 dažādām reliģiskām organizācijām Latvijā bija reģistrētas 957 draudzes, 153 autonomās draudzes un 880 dievnami vai kulta celtnes. Kā kopējais ticīgo skaits minēts 1,517 miljoni. Pēc šī ziņojuma Latvijas Evaņģēliski luteriskajai baznīcai bija 700 465 locekļi, Romas Katoļu baznīcai Latvijā — 415 440 locekļu,Romas Katoļu baznīca Latvijā pārskatu par savu darbību nesniedza, pamatojoties uz Latvijas Republikas un Svētā Krēsla līgumu, tomēr Tieslietu ministrija tās draudžu locekļu skaitu vērtēja ap 500 000, pamatojoties uz interneta vidē ( ) sniegto informāciju Latvijas pareizticīgajai baznīcai — 370 000 locekļi, Latvijas vecticībnieku Pomoras baznīcai — 35 872 locekļi, bet dievkalpojumus apmeklējot 41 042 cilvēki, Latvijas Baptistu draudžu savienībai — 6888 locekļi, Septītās dienas adventistu Latvijas draudžu savienībā — 3935 locekļi, Latvijas Vasarsvētku draudžu apvienībām — 3187 locekļi, Evaņģēliskās ticības kristiešu draudzēm — 3175 locekļi, Jaunās Paaudzes draudzēm — 3000 locekļi, Evaņģēlisko kristiešu draudzēm — 1717 locekļi. Minēts, ka Latvijā ir 1295 jaunapustuliskie kristieši, 972 mormoņi, 526 metodisti, 697 dievturi, 310 vācu luterāņi, 337 musulmaņi,Tieslietu ministrijas ziņojumā rakstīts, ka Latvijā islāma piekritēju un personu, kuras apmeklē draudžu dievkalpojumus, varētu būt līdz pat 10 tūkstošiem (ziņojumā atsauce uz  ) 387 jūdaisti, 721 Jehovas liecinieks, 162 budisti, 145 krišnaīti, 100 reformāti, 61 anglikānis u.c. ticību pārstāvji.

Reliģisko organizāciju sniegto datu precizitāte ir tikusi apšaubīta, jo tie kopumā liecina par ārkārtīgi strauju reliģijām piederīgo skaita palielināšanos, kamēr dažādas sabiedriskās domas aptaujas liecina, ka ticīgo skaits varētu būt vismaz uz pusi mazāks.

 Ticības 1860 % 1897 % 1920 % 1925 % 1930 % 1935 % 2011 % iedzīvotāju skaits 1 285 293 100.00 1 929 387 100.00 1 596 131 100.00 1 844 805 100.00 1 900 045 100.00 1 950 502 100.002 070 371100.00 luterāņi 852 749 66.35 1 140 173 59.10 914 409 57.29 1 055 167 57.20 1 057 877 55.68 1 075 641 55.15708 773 34.23 u.c.protestanti +luterāņi 0.00 8949 0.46 9697 0.61 15 652 0.85 17 069 0.90 19 146 0.98  17 936 0.87 katoļi 236 384 18.39 390 106 20.22 375 227 23.51 416 769 22.59 450 210 23.69 476 963 24.45  ~500 000 ~24.15 pareizticīgie 114 358 8.90 166 240 8.62 138 803 8.70 167 538 9.08 169 625 8.93 174 389 8.94 370 000 17.87 vecticībnieki 40 503 3.15 79 709 4.13 73 310 4.59 89 239 4.84 96 802 5.09 107 195 5.50  34 517 1.67 u.c.kristieši 1 0.00 333 0.02 1153 0.07 166 0.01 297 0.02 136 0.01  11 614 0.56 jūdaisti 41 281 3.21 142 087 7.36 79 626 4.99 95 733 5.19 93 741 4.93 93 406 4.79  416 0.02 u.c.ticības 17 0.00 1790 0.09 199 0.01 175 0.01 255 0.01 136 0.01  1460 0.07 nezināmi 0 0.00 0 0.00 3707 0.23 4366 0.23 14 169 0.75 3490 0.17  

 Vecumstruktūra 

Eurostat dati par 2011. gadu liecina, ka pensijas vecuma sieviešu skaits Latvijā vairāk nekā divas reizes pārsniedza vīriešu skaitu, kas ir lielākais īpatsvars starp Eiropas Savienības valstīm. Latvijā starp iedzīvotājiem, kas pārsnieguši 65 gadu vecumu, uz 100 vīriešiem bija 207,6 sievietes, turpretī Igaunijā 204,3 un Lietuvā 197 sievietes un ES valstīs vidēji uz 100 vīriešiem pensijas vecumā bija 138,2 sievietes.Pensijas vecuma sieviešu skaits Latvijā divas reizes pārsniedz vīriešu skaitu. Apollo, LETA, 2012. gada 7. martā

+
Iedzīvotāju galvenās vecuma grupas procentos1897—1959. uzrādītas vecuma grupas līdz 20 gadiem, 20—65 g. un virs 65 g. (1959. — virs 70 g.), skat.: Jānis Rutkis. Latvijas ģeogrāfija. Apgāds Zemgale. Stokholma. 1960. 421. lpp.1970—2006. uzrādītas vecuma grupas atbilstoši attiecīgo gadu likumdošanā noteiktajam darbspējas un pensijas vecumam, skat.: Demogrāfija 2006. LR CSP. Rīga. 2006.  — 22. lpp.GadsLīdz darbspējas vecumamDarbspējas vecumāVirs darbspējas vecuma 1897 41,0 52,8 6,2 1920 38,3 52,9 8,6 1935 30,4 60,3 9,2 1943 29,1 60,6 10,3 1959 30.0 63,2 6,8 1970 23,1 56,2 20,7 1979 21,8 58,3 19,9 1990 22,8 56,5 20,7 1995 20,9 56,4 22,7 2000 18,0 58,9 23,1 2005 15,0 63,5 21,5 2010 14,2 64,7 21,1 2015 15,0 62,0 23,0 2020 16,0 60,9 23,1 2022 16,0 61,8 22,2

 Urbanizācijas līmenis 
Pēc aplēsēm un iedzīvotāju uzskaites datiem pilsētnieku īpatsvars Latvijā ir vairākkārt mainījies, strauji pieaugot līdz Pirmajam pasaules karam, stabilizējoties pēc 1920. gada zemes reformas 20%—35% robežās,1800.-1941. gada dati no: Jānis Rutkis. Latvijas ģeogrāfija. Stokholma: Apgāds Zemgale, 1960. — 427. lpp. tad atkal strauji pieaugot pēc Otrā pasaules kara Latvijas PSR zemes kolektivizācijas un industrializācijas laikā, beidzot stabilizējoties 69%—67% robežās pēc Latvijas neatkarības atgūšanas:
  1800186318971914192019251930193519411959197019791989199520002005201120162021 Pilsētnieki, %7,314,829,440,323,632,834,934,629,551,761,066,569,468,868,168,067,767,468,2

 Demogrāfiskā stāvokļa izmaiņas pēc 2000. gada 
Pēc 2000. gada Latvijā turpināja pasliktināties demogrāfiskā situācija un visas dekādes ilgumā bija mirstības pārsvars pār dzimstību un negatīvs migrācijas saldo. Pēc Centrālās statistikas pārvaldes aprēķiniem Latvijas iedzīvotāju skaits no 2001. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 1. janvārim samazinājās par 340 tūkstošiem — par 211,4 tūkstošiem migrācijas un 128,6 tūkstošiem negatīvā dabiskā pieauguma dēļ. Līdzīga iedzīvotāju skaita samazināšanās šajā periodā notika arī tādās jaunajās ES valstīs kā Rumānija, Lietuva, Bulgārija, Igaunija un Ungārija, kas korelē ar relatīvo IKP uz vienu iedzīvotāju.Kas apturēs iedzīvotāju skaita samazināšanos? Andris Strazds, Tomass Greness. "Diena" 2013. gada 30. aprīlī (tulkojums no publikacijas Roubini Global Economics EconoMonitor)

Bērnu un pusaudžu (līdz 14 gadu vecumam) skaits samazinājās par 121 600 jeb vidēji par 12 200 gadā, un to īpatsvars kopējā iedzīvotāju skaitā samazinājās no 18% līdz 13,7%. Pateicoties dzimstības pieaugumam šis kritums kļuva lēnāks, proti, ja 2000. gadā bērnu un pusaudžu skaits samazinājās par 18 300, tad 2010. gadā — par 2600. Tomēr 2010. gadā Latvijā bija zemākais jaundzimušo bērnu skaits (19 200) kopš 1997. un 1998. gada, kad pasaulē nāca attiecīgi 18 830 un 18 400 bērni.Nozare.lv pēc Centrālās statistikas pārvaldes (CSP) datiem
2011. gada sākumā pensijas vecuma iedzīvotāju skaits uz 1000 darbspējīgajiem iedzīvotājiem bija 1,5 reizes lielāks nekā bērnu un pusaudžu skaits.
Kopš 2000. gada iedzīvotāju īpatsvars 15—64 gadu vecumā palielinājās par 1,7% punktiem. Iedzīvotāju skaits vecumā virs 65 gadiem šajā periodā savukārt pieauga par 33 800, un to īpatsvars kopējā iedzīvotāju skaitā pieauga no 14,8% līdz 17,4% vai par 2,6 procentpunktiem.
2010. gadā vecumā līdz 14 gadiem vīriešu skaits pārsniedza sieviešu skaitu par 2,2 %, bet vecuma grupā 15—64 gadi jau vērojams sieviešu skaita pārsvars — par 2,7%, bet vecuma grupā virs 65 gadiem sieviešu skaits pārsniedz vīriešu skaitu par 35%.

Pēc Centrālās statistikas pārvaldes (CSP) datiem Latvijas iedzīvotāju dzīvildze pastāvīgi palielinās, tomēr saglabājas ievērojama starpība starp sieviešu un vīriešu dzīves ilgumu. Sakarā ar dzīvildzes starpību sieviešu mirstība pārsniedz vīriešu mirstību:
 Vidējā dzīvildze, gadi 20002001200220032004200520062007200820092010201120122013201420152016201720182019202020212022 Vīrieši 63,063,263,564,364,664,464,364,765,466,166,867,167,567,767,868,168,768,969,269,770,169,969,6 Sievietes74,574,774,875,075,175,475,275,776,076,376,877,077,877,878,278,678,879,179,379,679,979,880,1 Kopējā 68,869,069,169,869,969,869,870,270,771,372,072,272,973,073,273,774,074,374,675,075,375,175,2
 Mirstība, tūkstošos 20002001200220032004200520062007200820092010201120122013201420152016201720182019202020212022 Vīrieši 16,216,516,415,915,916,616,616,315,414,514,613,913,813,513,713,313,513,613,513,013,516,214,5 Sievietes16,016,516,116,516,116,216,516,715,615,415,514,715,215,214,715,115,115,215,314,715,418,416,2 Kopējā 32,233,032,532,432,032,833,133,031,029,930,028,629,028,728,428,428,628,828,827,728,934,630,7

 Migrācija 

Pēc Pilsonības un migrācijas lietu pārvaldes (PMLP) datiem 2011. gada 1. janvārī ārvalstīs bija reģistrēti 57 605 Latvijas valsts piederīgie (pilsoņi un nepilsoņi).LETA ziņa 2001. gada 6. septembrī.
No Iedzīvotāju reģistra zināms, ka 2011. gadā uz pastāvīgu dzīvi ārzemēs oficiāli pārcēlās vēl 14 450 Latvijas valstspiederīgie, pie kam vairāk kā puse no viņiem piereģistrējās Lielbritānijā un Īrijā. Oficiāli Iedzīvotāju reģistrā 2012. gada sākumā bija iekļautas ziņas par 72 292 Latvijas valstspiederīgajiem, kuri kā savu pastāvīgo dzīvesvietu norādījuši adresi ārzemēs.Gada laikā uz dzīvi ārvalstīs oficiāli pārcēlušies 14 450 iedzīvotāji. Lsm.lv, LETA, 2012. gada 8. marts.  No tiem 54 685 kā pilngadīgi Latvijas pilsoņi bija tiesīgi piedalīties 2012. gada referendumā

Pēc Centrālās statistikas pārvaldes (CSP) datiem līdz 2008. gada krīzes sākumam no Latvijas oficiāli reģistrēto izceļotāju skaits bija 15—25 tūkstoši gadā, tad strauji pieauga līdz gandrīz 40 tūkstošiem 2010. gadā, bet pēc krīzes pārvarēšanas atkal samazinājās līdz 15 tūkstošiem gadā:
 Migrantu skaits, tūkstošos 20002001200220032004200520062007200820092010201120122013201420152016201720182019202020212022 Emigranti22,924,515,815,620,217,617,015,527,038,239,630,325,222,619,020,120,617,715,814,612,013,016,7 Imigranti6,55,46,64,14,86,78,27,54,73,74,010,213,38,310,49,58,39,910,911,28,812,738,7 Migrācijas saldo-16,2-19,2-9,2-11,6-15,3-10,9-8,8-7,9-22,4-34,5-35,6-20,1-11,9-14,3-8,6-10,6-12,2-7,8-4,9-3,4-3,2 -0,322,0

Daļa no imigrantiem ir remigranti:
+Remigrantu skaits2013201420152016201720182019202020212022Remigranti5648676256175409545548525114472869549309Latvijas pilsoņi4774586449744897478043464578425062108030Latvijas nepilsoņi617719482379525367327367577887Dzimuši Latvijā (nav Latvijas pilsoņi un Latvijas nepilsoņi)257179161133150139209111167392Remigrantu īpatsvars (%) no visiem imigrantiem68,165,259,364,855,044,545,653,554,824,0
Savukārt pēc ekonomista Mihaila Hazana aplēsēm laikā no 2000. līdz 2010. gadam no Latvijas aizbraukuši vismaz 200 tūkstoši cilvēku, kaut arī citu valstu reģistros (ietverot apdrošināšanas numuru piešķiršanas statistiku) atrodamas ziņas par 170 tūkstošiem Latvijas cilvēku. Viņš uzskata, ka uz Lielbritāniju ir aizbraukuši 76—87 tūkstoši, uz Īriju 28—34 tūkstoši, uz Ziemeļvalstīm (galvenokārt uz Norvēģiju) 11—13 tūkstoši cilvēku. Uz pārējām Eiropas valstīm ir aizplūduši 21—24 tūkstoši Latvijas iedzīvotāju, bet ārpus Eiropas (uz ASV, Kanādu, Austrāliju, Jaunzēlandi un Turciju) 14—18 tūkstoši, uz citām valstīm vēl 19—24 tūkstoši cilvēku.Emigrējuši vismaz 200 000 cilvēku, Latvijas zaudējumi — ap 100 miljardiem latu. Kristaps Kalns. Diena.lv, 2011. gada 10. novembrī Lielākā daļa iedzīvotāju, pārceļoties uz dzīvi un uzsākot darbu citā valstī, neinformēja par to atbildīgās Latvijas valsts institūcijas, kam bija jāizdara izmaiņas datos par šo Latvijas valsts piederīgo dzīvesvietu ārpus Latvijas. M. Hazans prognozēja, ka emigrācija lielos apjomos saglabāsies vēl līdz 2014.—2015. gadam, kuru laikā valsti pametīs vēl aptuveni 100 000 cilvēku. Ja pirms 2008. gada krīzes tikai apmēram 20% no emigrantiem bija augstākā izglītība, tad krīzes laikā to īpatsvars pārsniedza 30%.Hazans: Tuvākajos trīs četros gados no Latvijas emigrēs vēl 100 000 cilvēku. Delfi 21.11.2011.

Pēc Latvijas Izglītības kvalitātes valsts dienesta ziņām kopējais skolas vecuma bērnu skaits, kas 2010. gadā nebija reģistrēts nevienas izglītības iestādes sarakstā bija 11 327, 2011. gadā — 12 463, bet 2012./2013. mācību gadā 12 618. 2010. gadā dienestam bija informācija par 5646 skolas vecuma bērniem, 2011. gadā par 7915, bet 2012./2013. gadā par 9,6 tūkstoši bērnu, kas mācījās ārvalstīs.ĀRVALSTĪS MĀCĀS TEJU DESMIT TŪKSTOŠI LATVIJAS IEDZĪVOTĀJU BĒRNU  lat.mixnews.lv no BNS Saeimas Publisko izdevumu un revīzijas komisijas priekšsēdētāja Elīna Siliņa pauda uzskatu, ka ir nepieļaujama situācija, ka valstī nav informācijas par 2648 bērniem vecumā no pieciem līdz 18 gadiem, kuriem būtu jāapmeklē izglītības iestādes.DEPUTĀTIEM ŠĶIET NEPIEĻAUJAMI, KA TRŪKST INFORMĀCIJAS PAR 2648 BĒRNIEM VECUMĀ NO PIECIEM LĪDZ 18 GADIEM  lat.mixnews.lv

Atbilstoši Eurostat informācijai par migrācijas radītajām iedzīvotāju skaita izmaiņām Eiropas Savienības valstīs 2013. gadā lielākais negatīvais migrācijas saldo uz 1000 iedzīvotājiem bija Kiprā (-13,9), Latvijā (-7,1), Lietuvā (-5,7), Īrijā (-5,6), Spānijā (-4,7) un Grieķijā (-4,7).

 Latvijas valstspiederīgo skaits ārpus Latvijas 
Pēc Latvijas Pilsonības un migrācijas lietu pārvaldes (PMLP) datiem 2017. gadā lielākais reģistrēto Latvijas valstspiederīgo skaits bija šādās pasaules valstīs:

1.   <center> 62 607 (62 181 pilsoņi, 426 nepilsoņi)2.   <center> 19 054 (18 834 pilsoņi, 220 nepilsoņi)3.   <center> 15 299 (14 411 pilsoņi, 887 nepilsoņi)4.   <center> 15 238 (14 515 pilsoņi, 723 nepilsoņi)5.   <center> 5425 (5407 pilsoņi, 18 nepilsoņi)6.   <center> 5011 (4920 pilsoņi, 91 nepilsoņi)7.   <center> 4572 (4034 pilsoņi, 538 nepilsoņi)8. <center> 3974 (3878 pilsoņi, 96 nepilsoņi)9. <center> 3684 (3616 pilsoņi, 68 nepilsoņi)10. <center> 2673 (2644 pilsoņi, 29 nepilsoņi)11. <center> 2578 (2315 pilsoņi, 263 nepilsoņi)12. <center> 2108 (2039 pilsoņi, 69 nepilsoņi)13. <center> 1860 (1647 pilsoņi, 213 nepilsoņi)14.<center> 1742 (1688 pilsoņi, 54 nepilsoņi)15. <center>1732 (1592 pilsoņi, 140 nepilsoņi)16. <center>1581 (1520 pilsoņi, 61 nepilsoņi)17. <center>1253 (1193 pilsoņi, 60 nepilsoņi)18. <center> 1105 (876 pilsoņi, 229 nepilsoņi)19. <center>1058 (1017 pilsoņi, 36 nepilsoņi)20. <center>1057 (1007 pilsoņi, 50 nepilsoņi)21. <center>786 (601 pilsoņi, 185 nepilsoņi)KOPĀ  <center> 160 807 (155 965 pilsoņi, 4836 nepilsoņi)

 2011. gada tautas skaitīšanas dati 

2011. gadā Latvijā tika veikta kārtējā tautas skaitīšana. No 1. marta līdz 10. jūnijam ar tiešām vizītēm pie iedzīvotājiem un interneta reģistrācijas palīdzību tika iegūti dati par 1,9 miljoniem iedzīvotāju. Analizējot valsts informācijas sistēmās un administratīvajos reģistros iekļautos datus, tika gūti papildus dati par tautas skaitīšanā nesastaptajiem iedzīvotājiem.

Pēc Centrālās statistikas pārvaldes (CSP) provizoriskajiem datiem Latvijas iedzīvotāju skaits 2011. gada 1. martā bija 2 067 887. Tas liecina, ka negatīvā iedzīvotāju dabiskā pieauguma un starptautiskās migrācijas ietekmē Latvijas iedzīvotāju skaits kopš 2000. gada tautas skaitīšanas samazinājies par aptuveni 309 000 cilvēku (13%), jo iepriekšējā tautas skaitīšanā Latvijā tika reģistrēti 2 377 385 iedzīvotāji. Kopējais valsts iedzīvotāju skaits samazinājies par 309 000 (-13%), tai skaitā bērnu (0—14 gadu) vecumā par 138 000 (-32,2%), darbspējas vecuma grupā (15—61 gads) par 185 000 (-12,3%). Par 14 000 (+3,3%) pieaudzis pensijas vecuma iedzīvotāju skaits. Bērnu skaits Vidzemes reģionā samazinājies par 44,1%, Latgales reģionā par 41,7%, Kurzemes reģionā par 36,2% un Zemgales reģionā par 35,9%. Iedzīvotāju skaits visvairāk samazinājies Latgales reģionā (par 21,1%) un Vidzemes reģionā (par 17,5%). Īpaši strauja samazināšanās par 25—33% bijusi Aglonas, Alojas, Alsungas, Baltinavas, Ciblas, Dagdas, Ērgļu, Jēkabpils, Kārsavas, Neretas, Rugāju, Rundāles, Tērvetes un Viļakas novados. Vienīgi Pierīgas reģiona novados iedzīvotāju skaits kopumā pieaudzis par 3,2%.

No kopējā iedzīvotāju skaita latvieši veidoja 62,1%, bet krievi 26,9%. Latviešu īpatsvars iedzīvotāju kopskaitā bija pieaudzis no 57,7% līdz 62,1%, savukārt krievu īpatsvars samazinājies no 29,6% līdz 26,9%, baltkrievu no 4,1% līdz 3,3%, ukraiņu no 2,7% līdz 2,2%, poļu no 2,5% līdz 2,2%, lietuviešu no 1,4% līdz 1,2%. Latvijas pilsoņu proporcija palielinājusies no 74,5% līdz 83,8%.

946 800 (45,8%) no Latvijas iedzīvotājiem bija vīrieši un 1 121 100 (54,2%) sievietes, pie kam vīriešu īpatsvars iedzīvotāju kopskaitā bija samazinājies. 42,5% iedzīvotāju bija ekonomiski neaktīvi, tostarp 26,6% ir nestrādājošie pensionāri, 7,8% nestrādājoši studenti un skolēni, 8,1% personas ar citu statusu. Personu ar augstāko izglītību īpatsvars bija palielinājies no 13,9% līdz 23%, ar profesionālo vidējo izglītību no 20,2% līdz 29,4%, samazinājies personu īpatsvars ar vispārējo vidējo izglītību no 31% uz 22,9%, ar pamatizglītību no 26,5% uz 18%, ar sākumskolas vai zemāku izglītību no 8,4% uz 6,7%.

 Atsauces