1614. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1614. gada notikumi Latvijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā, bet Vidzemes un Latgales vēsturiskās zemes Pārdaugavas Livonijas hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš nebija pakļauts Kurzemes hercogistei. Šajā laikā pēc pamiera nolēgšanas līdz 1617. gadam bija pierimis poļu-zviedru karš starp Polijas-Lietuvas kopvalsts un Zviedrijas karalistes karaspēkiem.
 Valdnieki 
 Livonijas lielhercogs skaitījās Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa.

 Kurzemes un Zemgales hercogistes Kurzemes daļu pārvaldīja Vilhelms Ketlers, bet Zemgales un Sēlijas daļu viņa brālis Frīdrihs Ketlers.
 Notikumi 
 Nezināms laiks vai visa gada laikā 
 Livonijas bīskaps Oto Šenkings nodibināja Cēsīs pastāvīgu jezuītu rezidenci, nododams jezuītiem vienu no Cēsu baznīcām un ierādīdams rezidences telpas, kā arī piešķirdams ikgadējo pensiju.

 Par hercoga Vilhelama Ketlera līdzekļiem tika iesākta Saldus pirmās mūra baznīcas celtniecība.

 Tika pabeigta Tērvetes Kalnamuižas luterāņu baznīcas celtniecība.

 Bauskā vācu draudzei piederošajai Sv. Gara luterāņu baznīcai rietumu galā tika piebūvēts mūra tornis.

 Mollīna tipogrāfija Rīgā izdeva 8 jaunas grāmatas.

 Jūnijs 
 5. jūnijs — salutējot par godu poļu karavadonim Jānim Kārlim Hodkevičam, sprādzis kāds lielgabals, kā rezultātā bojā gājis lielgabalnieks.

 Kultūra 
 Mollīna tipogrāfijā Rīgā tika izdots Daniela Hermaņa darbu kopizdevums "Poemata".

 Zinātne 
 Ertmanis Tolgsdorfs izdeva Rīgas Marijas Magdalēnas sieviešu klostera vēsturi (vācu valodā).

 Dzimuši 
 Miruši 

Latvija

Kategorija:Notikumi Latvijā pēc gada