Senās Romas imperatori

Senās Romas imperatori () jeb Senās Romas ķeizari bija Senās Romas valdnieki no 27. gada p.m.ē. līdz 476. gadam m.ē. tās rietumu daļā un līdz 1453. gadam tās austrumu daļā. Austrumromas imperatori tiek dēvēti arī par Bizantijas imperatoriem. Romas imperatoru kults bija viens no Romas impērijas civilizācijas pamatiem.

 Jūliju-Klaudiju dzimta 
 Oktaviāns (Gaius Iulius Caesar Octavianus Augustus, 27 p.m.ē.–14 m.ē.), Jūlija Cēzara audžudēls 
 Tiberijs (Ti. Claudius Nero Caesar, 14–37)
 Kaligula (Gaius Caesar Germanicus (Caligula), 37–41)
 Klaudijs (Ti. Claudius Drusus Nero Germanicus, 41–54)
 Nerons (Tiberius Claudius Nero Domitianus Caesar, 54–68)

 Starpdinastiju periods (“četru imperatoru ɡads”) 
 Galba (Servius Sulpicius Galba, 68–69)
 Otons (Marcus Salvius Otho, 69)
 Vitēlijs (Aulus Vitellius Germanicus, 69)

 Flāviju dzimta 
 Vespasiāns (Titus Flavius Vespasianus, 69–79) 
 Tits (Titus Flavius Vespasianus, 79–81)
 Domiciāns (Titus Flavius Domitianus, 81–96)

 Nervas–Antonīnu dzimta 
 Nerva (Marcus Cocceius Nerva, 96 - 98)
 Trajāns (Marcus Ulpius Nerva Traianus, 98 - 117)
 Adriāns (Publius Aelius Traianus Hadrianus, 117 - 138)
 Antonīns Pijs (Titus Aurelius Fulvius Boionius Arrius Antoninus Pius, 138 - 161)
 Marks Aurēlijs (M. Aurelius Antoninus, 161 - 180), līdzimperators Lūcijs Vērs (Lucius Verus, 161 - 169)
 Komods (Marcus Aurelius Commodus Antoninus, 180 - 193)

 Starpdinastiju periods 
 Pertinakss (Publicus Helvius Pertinax, 193) 
 Didijs Jūliāns (Marcus Didius Severus Julianus, 193)

 Severu dzimta 
 Septīmijs Severs (Lucius Septimius Severus, 193 - 211) 
 Karakalla (Marcus Aurelius Antoninus (Caracalla), 211 - 217)
 Makrīns (Marcus Opellius Macrinus, 217 - 218), "karavīru imperators", nepiederēja Severu dzimtai 
 Elagabals (Marcus Aurelius Antoninus (Elagabalus), 218 - 222)
 Aleksandrs Severs (Marcus Aurelius Severus Alexander (Alexander Severus), 222 - 235)

 "Karavīru imperatori" (Trešā gadsimta juku periods) 

Šajā 50 ɡadu juku laikā bija 15 periods, kad pār rietumu provincēm tagadējā Ķelnē, vēlāk Trīrā neatkarīgi valdīja Gallijas impērijas (260 — 274) valdnieki: Postums, Laeliāns, Marijs, Viktorīns, Domitiāns II, Tetriks I ar Tetriku II. Pār austrumu provincēm neatkarīgi valdīja Palmīras impērijas valdnieki (270—273).
 Maksimīns Trakss (Gaius Iulius Verus Maximinus Thrax, 235 - 238)
 Gordiāns I (Marcus Antonius Gordianus Sempronianus Romanus Africanus) kopā ar savu dēlu Gordiānu II (Marcus Antonius Gordianus, 238)
 Pupiēns (Marcus Clodius Pupienus Maximus) un Balbīns (Decius Caelius Calvinus Balbinus, 238)
 Gordiāns III (Marcus Antonius Gordianus Pius, 238-244)
 Filips Arābs (Marcus Iulius Philippus Arabs, 244-249)
 Dēcijs (Gaius Messius Quintus Traianus Decius, 249-251)
 Herēnijs Etrusks (Quintus Herennius Etruscus Messius Decius, 251)
 Hostiliāns (Gaius Valens Hostilianus Messius Quintus, 251)
 Treboniāns Galls (Gaius Vibius Trebonianus Gallus, 251-253)
 Emiliāns (Marcus Aemilius Aemilianus, 253)
 Valeriāns (Publius Aurelius Licinius Valerianus, 253-260)
 Galliēns (Publius Licinius Egnatius Gallienus, 260-268) 
 Klaudijs II (Marcus Aurelius Claudius Gothicus (Claudius II), 268-270)
 Kvintils (Marcus Aurelius Claudius Quintillus, 270)
 Aureliāns (Lucius Domitius Aurelianus, 270-275)
 Tacits (Marcus Claudius Tacitus, 275-276)
 Floriāns (Marcus Annius Florianus, 276)
 Probs (Marcus Aurelius Probus, 276-282) 
 Kārs (Marcus Aurelius Carus, 282-283)
 Karīns (Marcus Aurelius Carinus, 283-284) (valdīja kopā ar savu brāli Numeriānu līdz 284)

 Četru valdnieku periods (Tetrarhija) 
 Diokletiāns (Valerius Diocletianus, 284 - 305), līdzimperators Maksimiāns (Marcus Aurelius Valerius Maximianus, 286 - 305) 

 Konstantīna dzimta 
 Konstancijs I Bālais (Hlors) (Flavius Valerius Constantius (Chlorus), 305-306), līdzimperators Galērijs (Galerius Maximianus, 305 - 311)
 Konstantīns I (Flavius Valerius Constantinus, 306 - 337), līdzimperatori Galērijs, Licīnijs (Flavius Galerius Valerius Licinianus Licinius, 308 - 324) un Maksimīns Daija (Gaius Valerius Maximinus Daia, 308 - 313). Pēc kļūšanas par vienīgo imperatoru pārcēla Romas impērijas galvaspilsētu uz Bizantijas pilsētu, ko pārdēvēja par Konstantinopoli.
 Krisps, Konstantīna I dēls, valdīja kā cēzars (317–326) rietumu provincēs
 Konstantīns II, Konstantīna I dēls, valdīja kā cēzars no 317. ɡada Itālijā, no 328. ɡada Gallijā, tad kā auɡusts rietumu provincēs (337–340)
 Konstancijs II (Flavius Iulius Constantius, 337 - 361) kopā ar saviem brāļiem Konstantīnu II (Flavius Claudius Constantinus, 337 - 340) un Konstantu (Flavius Iulius Constans, 337 - 350)
 Konstants, Konstantīna I dēls, valdīja kā cēzars Itālijā (333–337), tad kā auɡusts rietumu provincēs (337–350) kopā ar Konstantīnu II (līdz 340), īslaicīɡi arī austrumu provincēs (338–339)
 Jūliāns (Flavius Claudius Iulianus, 361 - 363), Konstancija Hlora mazdēls, valdīja kā cēzars Gallijā (355–360), tad kā auɡusts rietumu provincēs (360–363), tad no 361. ɡada kā vienvaldnieks

 Valentiniāna un Teodosija dzimtas 
 Valentiniāns I (Flavius Valentinianus, 364 - 375), līdzimperators Valents (Flavius Valens, 364 - 378)
 Graciāns (Flavius Gratianus, 375 - 383), līdzimperators Valentiniāns II (Flavius Valentinianus, 375-392)
 Teodosijs I (Flavius Theodosius, 379 - 395), pēc viņa nāves Romas impērija starp viņa dēliem tika sadalīta Rietumromas impērijas (galvaspilsēta Milāna, Ravenna) un Austrumromas impērijas (galvaspilsēta Konstantinopole) daļās.

 Rietumromas imperatoriPēc imperatora Teodosija nāves 395. gada viņa dēli valdīja katrs savā impērijas daļā - Konstantinopolē Arkādijs un Milānā, vēlāk Ravennā Honorijs. Rezultātā izveidojās divas paralēlas imperatoru līnijas. Rietumu imperatori nokļuva atkarībā no ģermāņu karavadoņiem, kas galīgi izbeidza viņu varu 476. gadā 
 Honorijs (Flavius Augustus Honorius, 395 - 423), līdzimperators Konstancijs III (Flavius Constantius, 421)
 Valentiniāns III (Placidus Valentinianus, 423 - 455) 
 Petronijs Maksims (Petronius Maximus, 455)
 Avits (Eparchius Avitus, 456 - 457)
 Majorāns (Iulius Valerius Maiorianus, 457 - 461)
 Lībijs Severs (Libius Severus, 461) - 465)
 Antēmijs (Procopius Anthemius, 467 - 472)
 Olibrijs (Anicius Olybrius, 472)
 Glicerijs (Glycerius, 473 - 474)
 Jūlijs Nepots (Iulius Nepos, 474 - 475/480) pēdējos gados valdīja vienīgi Dalmācijas provincē
 Romuls Augustuls (Romulus Augustus, 475 - 476)

 Austrumromas imperatori 

 Piezīmes un atsauces 

 Skatīt arī 
 Romas impērija

Kategorija:Valdnieku uzskaitījumi
Kategorija:Senā Roma