Lašu muiža

Lašu muižas () vai Veclašu jeb Tīzenhauzenu muižas kungu māja atradās Augšdaugavas novada Eglaines pagasta Lašos. Līdz 1920. gada agrārajai reformai muiža piederēja grāfu Pšesdecku dzimtai (Przeździecki). Līdz mūsdienām saglabājusies no sarkanajiem ķieģeļiem celtā saimniecības ēka, divu vārtu fragmenti, pils pamati un parks.

 Vēsture 
Veclašu muiža dibināta Livonijas ordeņvalsts laikā senajā sēļu Lašu pilskalnā ordeņa Dinaburgas komturejas lauksaimniecības vajadzībām (). Pēc ordeņa likvidēšanas hercogs Gothards 1562. gadā muižu piešķīra bruņiniekam Oto Taubem. No 1610. līdz 1728. gadam muižā saimniekoja Fītinghofu dzimta.Heinz von Zur Mühlen. Baltisches historisches Ortslexikon, II Lettland, Ķelne, 1990. 328 lpp.

19. gadsimta pirmajā pusē muiža piederēja bijušajam Napoleona armijas pulkvedim Konstantīnam Tīzenhauzenam (Konstanty Tyzenhauz, 1786—1853), kurš aizrāvās ar ornitoloģiju. No šiem laikiem saglabājies muižas robežstabs, uz kura redzams uzraksts 1855. Alt-Lassen Granyc. Tyzenhauz. 

Viņa meita Marija (1827—1890) 1842. gadā apprecējās ar grāfu Aleksanderu Narcisu Pšezdzecki (1814—1871) un 1853. gadā muiža pārgāja Pšesdecku dzimtas īpašumā.
Viņu dēls Konstantijs Pšezdzeckis (1846—1897) apprecējās ar Elizabeti Plāteri-Zībergu (1844–1907) 19. gadsimta pēdējā ceturksnī lika uzcelt grandiozu muižas kungu māju neogotikas stilā. 
Muižas pēdējais īpašnieks bija poļu vēsturnieks un diplomāts Rajnolds Pšezdzeckis (Rajnold Przezdziecki, 1884—1955).
Pirmā pasaules kara laikā 1915. gadā pili uzspridzināja Krievijas karaspēks.

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Pšeždecku dzimtas ģenealoģija

Kategorija:Muižas Latvijā
Kategorija:Eglaines pagasts