Napoleona kari

Napoleona kari bija globālu karu sērija pēc Franču revolūcijas Napoleona vadībā starp Franciju un tās sabiedrotajiem  pret vairākām citu valstu koalīcijām. Hronoloģiski karagājienus Napoleona vadībā vēsturnieki nosacīti sadala Franču revolucionārajos karos (Pirmās un Otrās koalīcijas kari, 1792—1802) un kampaņās pēc Napoleona kļūšanas par imperatoru (Trešās, Ceturtās, Piektās, Sestās un Septītās koalīcijas kari, 1803—1815). Reizēm Napoleona kariem pieskaita arī citus šī laikmeta militāros konfliktus, piemēram, Krievu—turku karu (1806—1812).

 Norise 
Karu rezultātā Francija pamazām ieguva kontroli pār Eiropas kontinentu, sakaudama vairākas valstu koalīcijas. Tomēr Napoleona vara ātri sabruka pēc frančiem katastrofālā iebrukuma Krievijā 1812. gadā. Pēc Napoleona sakāves Francijā tika restaurēta monarhija. Napoleona kari beidzās līdz ar Napoleona sakāvi Vaterlo kaujā un 1815. gada Parīzes līguma noslēgšanu.

 Sekas 
Napoleona karu rezultātā izzuda Svētā Romas impērija. Radās modernais vācu un itāļu nacionālisms, kas radīja priekšnoteikumus Vācijas un Itālijas apvienošanai. Napoleona iebrukuma rezultātā novājinājās Spānijas impērija, kas noveda pie Spāņu koloniju Amerikā neatkarības kariem, Spānijas impērijas sabrukuma un jaunu valstu rašanās Latīņamerikā. Karu rezultātā par dominējošo valsti pasaules jūrās kļuva Lielbritānija.
 Napoleona karu statistika 1800.—1815. gads 
   Karojošās valstis
  Iedzīvotāju skaits (1800. gadā)
  Mobilizētie  karavīri
  Kara zaudējumiStatistics of Wars, Oppressions and Atrocities of the Nineteenth Century (the 1800s) .LielbritānijaPopulation of the British Isles  9 200 000  589 067 219 000Prūsija 9 700 000 600 000400 000+Austrija 20 598 7001 298 000376 000Krievija 37 540 400Население указанно в границах соответствующего года учёта (Россия: Энциклопедический словарь. — , 1991.)2 340 000450 000Zviedrija 3 349 900  Portugāle 3 400 000 25 000 Spānija 10 500 000600 000300 000+Ēģipte 3 854 000  Osmaņu Impērija 23 000 00010 000 Kopā 114 680 400 1 800 000—2 000 000Francija 27 349 0001 800 0001 200 000—1 700 000Itālija 17 237 000900 000120 000Dānija 929 000  Norvēģija 883 600  Varšavas hercogiste 2 500 000  95 000 Nīderlande 1 982 000  Beļģija 4 035 000  Bavārija 3 100 000 24 000 Saksija 1 100 000 20 000 Virtemberga 1 200 000  Vestfālene 700 000  17 000 Kopā 61 015 600 1 400 000—1 800 000
 Svarīgākie notikumi 
 Pirmās koalīcijas karš (1792—1797)
 Karagājiens uz Itāliju (1796—1797)  
 Otrās koalīcijas karš (1799—1802)
 Karagājiens uz Ēģipti (1798—1801)  
 Trešās koalīcijas karš (1803—1806)
 Trafalgaras kauja 1805. gada 21. oktobrī
 Austerlicas kauja 1805. gada 2. decembrī 
 Ceturtās koalīcijas karš (1806–1807)
 Frīdlandes kauja 1807. gada 14. jūnijā
 Piektās koalīcijas karš (1809)
 Vagramas kauja 1809. gada 5.-6. jūlijā
 Pireneju karš (1808—1814) 
Vitorijas kauja 1813. gada 21. jūnijā
Napoleona iebrukums Krievijas impērijā (1812)
Iecavas kauja 1812. gada 19. jūlijā
Ķekavas kauja 1812. gada 22.–23. augustā
Borodinas kauja 1812. gada 7. septembrī 
Mežotnes kauja 1812. gada 29. septembrī 
Berezinas kauja 1812. gada  26. – 29. novembrī 
 Sestās koalīcijas karš (1813–1814) 
Leipcigas kauja 1813. gada oktobrī
 Septītās koalīcijas karš (1815)
Vaterlo kauja 1815. gada 18. jūnijā

 Skatīt arī 
 1812. gada karš
 Ķekavas kauja (1812)
 Iecavas kauja (1812)
 Mežotnes kauja (1812)
 Rīgas aplenkums (1812)
 Koalīcija

 Ārējās saites 

 Napoleona kari The European Library  
 Napoleona karu virtuāla izstāde 

 Atsauces 


Kategorija:Kari ar Franciju