Rīgas Aleksandra zēnu ģimnāzija

Rīgas Aleksandra zēnu ģimnāzija (, ) bija pirmā Rīgas ģimnāzija ar krievu mācību valodu un krievu pareizticīgās baznīcas lūgšanu telpu (1894). Skola tika dibināta ar mērķi uzsākt Baltijas pārkrievošanas politiku un nosaukta Krievijas imperatora Aleksandra II vārdā. Ar laiku ģimnāzija kļuva par vienu no labākajām Rīgas skolām un to beiguši daudzi slaveni latviešu zinātnieki un kultūras darbinieki. Tagad šajā ēkā atrodas Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmija.

 Vēsture 
Rīgas Aleksandra ģimnāzija dibināta 1868. gadā, tās atklāšanā piedalījās Krievijas Impērijas ķeizara radinieks Oldenburgas princis Nikolajs un Baltijas ģenerālgubernators Pēteris Albedinskis (Альбединский). Ģimnāzijas ēku neoklasicisma stilā uzcēla 1870. — 1875. gadā pēc tā laikā izcilākā latviešu arhitekta Jāņa Frīdriha Baumaņa (1834—1891) projekta. 1894. gadā Krievijas Pareizticīgās baznīcas Rīgas un Jelgavas arhibīskaps Arsēnijs Brjancevs (Брянцев) ģimnāzijas ēkas otrajā stāvā iesvētīja baznīcu, kas atradās aktu zāles galā.Историко-статистическое описание церквей и приходов Рижской епархии. Выпуск 2, часть 3, стр.377-378. г. Рига, 1898 г.

Pēc Pirmā Pasaules kara sākuma 1915. gadā Rīgas Aleksandra ģimnāziju evakuēja uz Veravu, bet 1917. gada maijā uz Saransku. Pēc kara ģimnāzijas ēku 1919. gada nogalē piešķīra Latvijas Konservatorijai.

 Ievērojami skolotāji un audzēkņi 
 Kaspars Biezbārdis, ģimnāzijas latviešu valodas skolotājs (no 1868), latviešu publicists un valodnieks
 Jānis Andrejs Burtnieks, diplomāts, skolotājs, rakstnieks un literatūrzinātnieks
 Aleksandrs Čaks, dzejnieks,
 Jānis Fabriciuss, PSRS virsnieks,
 Ernests Felsbergs, mākslas vēsturnieks, pirmais LU rektors,
 Grigorijs Jančeveckis, latīņu un sengrieķu valodu skolotājs, ģimnāzijas direktors,
 Rūdolfs Jirgens, pedagogs un psihologs,
 Roberts Krimbergs, latviešu fiziologs un bioķīmiķis,
 Aleksandrs Mežciems, 4. Vidzemes latviešu strēlnieku pulka ārsts, ķirurgs,
 Kārlis Mīlenbahs, ģimnāzijas vācu valodas skolotājs, latviešu valodnieks,
 Pāvils Mucenieks, ķirurgs,
 Grigorijs Pasītis, ģimnāzijas latviešu valodas skolotājs (no 1881) un latviešu rakstu cenzors. Rīgas latviešu dziedāšanas biedrības vadītājs, Rīgas Latviešu biedrības teātra komisijas priekšnieks,
 Jānis Ruberts, medicīnas profesors, Latvijas Universitātes rektors,
 Andrejs Stērste, skolotājs un Pirmās Atmodas darbinieks,
 Pauls Stradiņš, ķirurgs, slimnīcas direktors, medicīnas vēsturnieks,
 Aleksandrs Štange, Krievijas Impērijas un PSRS sabiedriskais darbinieks, kooperators.

 Ģimnāzijas audzēkņu raksturojums 

GadsKopējais skaitsMuižnieku un ierēdņu cilmesGarīdznieku cilmesPilsētnieku cilmes186914462371187019379990187120786159318722118221921873205782693187420680289018752339432981876259115379718772921304111318783071354011818793131493211818803371553513318813761753615118824471993719018834982133522618844882083022018854461962619218864762142220618874802042021618884151841817118894031781517418904211951217818914372001217818924432249170

 Atsauces 

 Literatūra 
 Прибалтийские русские: история в памятниках культуры. Рига: Институт европейских исследований, 2010. Ред. А. В. Гапоненко, 736 с.  — стр. 358—360

Kategorija:Bijušās skolas Rīgā
Kategorija:Rīgas vēsture