Edgars Rinkēvičs

Edgars Rinkēvičs (dzimis  Jūrmalā) ir latviešu sabiedriskais darbinieks un politiķis. Kopš 2023. gada 8. jūlija viņš ir Latvijas Valsts prezidents. Bijušais Latvijas ārlietu ministrs, bijis Latvijas Valsts prezidenta kancelejas vadītājs un Aizsardzības ministrijas valsts sekretārs, un bijis triju Saeimas sasaukumu deputāts. Bijis partiju "Vienotība", "Latvijas Ceļš" un Reformu partijas biedrs.

 Dzīvesgājums 
Dzimis 1973. gadā Jūrmalā Anatolija Rinkēviča un viņa sievas ārstes Birutas Annas, dzimušas Pinkas, ģimenē. Viņa vectēvs Antons Rinkēvičs bija dzimis Lielo Mukānu sādžā Vaboles pagastā.Edgara Rinkēviča senči nāk no Vaboles pagasta un piederējuši Līksnas draudzei augsdaugavasnovads.lv 18.04.2024 
1991. gadā Rinkēvičs pabeidza mācības Jūrmalas 4. vidusskolā, studēja Latvijas Universitātes Vēstures un filozofijas fakultātes bakalaura programmā (1991—1995), līdztekus darbojās kā žurnālists ārpolitikas un starptautisko attiecību jautājumos Latvijas Radio (1993–1994). 1997. gadā ieguva maģistra grādu politikas zinātnēs; turpināja maģistra studijas Nacionālās aizsardzības universitātes Bruņoto spēku Nacionālo resursu stratēģijas industriālā koledžā ASV (1999—2000), papildinājās Groningenas Universitātes politikas zinātnes un starptautisko attiecību programmā.Edgara Rinkēviča dzīves un darba apraksts

 Karjera 
1995. gadā E. Rinkēvičs sāka strādāt Aizsardzības ministrijā par Politikas departamenta vecāko referantu, 1996. gadā uz pusgadu kļuva par departamenta direktoru. Pēc tam līdz 1997. gada maijam bija ministrijas valsts sekretāra vietnieks aizsardzības politikas jautājumos. 1997. gada maijā kļuva par ministrijas valsts sekretāra pienākumu izpildītāju, tā paša gada augustā — valsts sekretāru. Laikā no 1998. līdz 2004. gadam E. Rinkēvičs bija partijas "Latvijas Ceļš" biedrs. 1998. gada februārī viņš kļuva par Baltijas valstu un ASV partnerības hartas nosacījumu izpildes komisijas divpusējās aizsardzības un militāro jautājumu darba grupas vadītāju no Latvijas puses. No 2002. līdz 2003. gadam darbojies delegācijā sarunās par Latvijas iestāšanos NATO (delegācijas vadītāja vietnieks), no 2005. gada līdz 2007. gada janvārim vadījis NATO valstu un valdību sanāksmes organizācijas biroju. 2008. gada oktobrī beidza valsts sekretāra darbu, lai kļūtu par Valsts prezidenta kancelejas vadītāju. Kancelejas vadītājs bija līdz 2011. gada jūlijam.

 Politiskā darbība 
2011. gada 25. oktobrī E. Rinkēvičs kļuva par Zatlera Reformu partijas virzītu bezpartijisku ārlietu ministru Valda Dombrovska valdībā.Saeima izsaka uzticību Dombrovska trešajai valdībai, delfi.lv 2012. gada janvārī iestājās Zatlera Reformu partijā. Ārlietu ministra amatu saglabāja arī Laimdotas Straujumas valdībā. 2014. gada maijā pārgāja uz partiju "Vienotība".

2014. gadā kandidējis 12. Saeimas vēlēšanās, kur tika ievēlēts parlamentā. Ārlietu ministra amatu saglabājis arī Laimdotas Straujumas otrajā valdībā un Māra Kučinska valdībā.

2018. gada rudenī E. Rinkēvičs tika ievēlēts 13. Saeimā no apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta un janvārī tika apstiprināts par ārlietu ministru Krišjāņa Kariņa valdībā. 2022. gadā ievēlēts 14. Saeimā, saņemot lielāko plusu skaitu (35 072) starp visiem 14. Saeimas vēlēšanu kandidātiem. Ārlietu ministra amatu saglabāja arī jaunajā K. Kariņa vadītajā valdībā.

2023. gada 11. maijā tika paziņots, ka 2023. gada Latvijas prezidenta vēlēšanās "Jaunā Vienotība" virzīs E. Rinkēviču kā Valsts prezidenta kandidātu. 31. maijā notikušajās vēlēšanās viņš vēlēšanu trešajā kārtā uzvarēja ar 52 Saeimas deputātu balsīm.

 Privātā dzīve 
 E. Rinkēvičs savā Twitter profilā nāca klajā ar paziņojumu, ka viņš ir gejs un darīs visu, lai Latvijā tiktu pieņemts likums par civilajām partnerattiecībām. Viņš kļuva par pirmo Latvijas politiķi, kas publiski atzinis savu homoseksualitāti. 2023. gadā, kļūstot par Latvijas Valsts prezidentu, E. Rinkēvičs kļuva arī par pirmo atklāto homoseksuālo Eiropas Savienības valsts vadītāju.

 Rezultāti vēlēšanās 
 GadsVēlēšanas Saraksts Apgabals Vieta sarakstā Plusi Svītrojumi Vieta rezultātā Rezultāts 2014 12. Saeimas vēlēšanas Vienotība Rīga 1. 28 257 3039 1. ievēlēts201813. Saeimas vēlēšanasJaunā Vienotība1.10 1597971.202214. Saeimas vēlēšanas1.35 07210901.20232023. gada Latvijas prezidenta vēlēšanas Latvija—52351.

 Apbalvojumi 
 Gads  Apbalvojums  Valsts 2000  70px Latvijas Republikas Aizsardzības ministra apbalvojums Goda Zīme "Par ieguldījumu Bruņoto spēku attīstībā"  Latvija 2004  70px Latvijas Republikas Aizsardzības ministrijas piemiņas medaļa "Sekmējot Latvijas dalību NATO"  Latvija 2004 70px Latvijas Republikas Viestura ordeņa lielkrusta komandieris  Latvija 2005  70px Polijas Republikas Nopelnu krusta komandieris  Polija 2005  70px Itālijas Republikas Nopelnu krusts  Itālija 2005  70px Igaunijas Republikas Nopelnu krusts  Igaunija 2006  70px Nīderlandes Karalistes Orānijas Nasavas ordeņa kavalieris  Nīderlande 2007  NATO apbalvojums "Par uzslavas cienīgu darbu"  — 2007  70px Latvijas Republikas Triju Zvaigžņu ordeņa lielvirsnieks  Latvija 2013  70px Somijas Lauvas ordeņa 1. pakāpes komandiera ordenis  Somija 2015  70px Norvēģijas Karaliskais Nopelnu ordenis, I šķira, Lielais krusts  Norvēģija 2019  70px Vācijas Nopelnu ordenis, Lielais krusts (7. pakāpe)  Vācija  2019  70px Igaunijas Republikas Māras Zemes ordeņa krusts, I šķira  Igaunija2021Igaunijas Republikas Ārlietu ministrijas Nopelnu krustsIgaunija2022 70px Ukrainas pirmās pakāpes ordenis "Par nopelniem"Ukraina

 Atsauces 
Kopējās



Konkrētās

 Ārējās saites 

 Informācija Valsts prezidenta kancelejas mājaslapā


Kategorija:1973. gadā dzimušie
Kategorija:Jūrmalā dzimušie
Kategorija:"Latvijas Ceļa" politiķi
Kategorija:Reformu partijas politiķi
Kategorija:"Vienotības" politiķi
Kategorija:Latvijas ārlietu ministri

Kategorija:12. Saeimas deputāti
Kategorija:13. Saeimas deputāti
Kategorija:14. Saeimas deputāti
Kategorija:Latvijas valsts sekretāri
Kategorija:LGBT politiķi
Kategorija:LGBT cilvēki no Latvijas
Kategorija:Latvijas Universitātes absolventi
Kategorija:Triju Zvaigžņu ordeņa lielvirsnieki
Kategorija:Viestura ordeņa lielkrusta komandieri
Kategorija:Pašreizējie valstu vadītāji
Kategorija:Ar ordeni "Par nopelniem" apbalvotie (Ukraina)