Anna Auziņa

Anna Auziņa (dzimusi 1975. gada 18. aprīlī Rīgā) ir latviešu dzejniece un gleznotāja.

 Biogrāfija 
A. Auziņa dzimusi dzejnieka Imanta Auziņa un prozaiķes, tulkotājas Irinas Cigaļskas ģimenē. Viņas māsa ir tulkotāja Irēna Auziņa. Viņa mācījusies J. Rozentāla Rīgas mākslas vidusskolā (1987—1994). Beigusi Latvijas Mākslas akadēmijas glezniecības nodaļu (1998) un Jura Jurjāna, Normunda Brasliņa un Kristapa Zariņa zīmēšanas un gleznošanas meistardarbnīcu (2001). No 1994. gada piedalījusies tēlotājas mākslas izstādēs. Nozīmīgākās personālizstādes: izstāde salonā "Telpa" Daugavpilī (1996), "Par godu vasarai" Pedvāles brīvdabas mākslas muzejā (2001), "Bābu vasara" Reiterna namā (2001), "Vižņi un mākoņi" Mākslas salonā 11. novembra krastmalā 35 (2002), "Dzīve Purvciemā" salonā "Māksla" (2006) un "Viņš" galerijā "AG7" (2006).

Strādājusi reklāmas aģentūrās par tekstu autori. Latvijas Kultūras akadēmijā ieguvusi maģistra grādu, absolvējot Kultūras un starpkultūru studiju programmu (2013). Kopš 2014. gada LKA vieslektore. 2013. gadā uzsākusi studijas Latvijas Universitātes Literatūrzinātnes, folkloristikas un mākslas doktorantūrā, 2019. gadā ieguvusi doktores grādu. Pētījumi par sievišķo valodu latviešu dzejā.Anna Auziņa: vieslektore. http://www.lka.edu.lv/lv/par-akademiju/docetaji/anna-auzina/  Publicē recenzijas par dzejas grāmatām. Dzīvo Carnikavā.

 Dzeja 
Pirmais dzejolis publicēts 1991. gadā. Saņēmusi Klāva Elsberga prēmiju par krājuma "Atšķirtie dārzi" manuskriptu (1994), tas izdots grāmatā 1995. gadā un tiek uzskatīts par novatorisku sievišķās rakstības pieteikumu 90. gadu dzejā. Auziņas aizsākto tradīciju Jānis Elsbergs raksturojis: "Emocionāla atraisītība un tiešums blīvā gleznainu, konkrētu tēlu plūdumā, asi reālistisku, raupju ikdienas detaļu sadzīvošana ar jaudīgu jutekliskumu un vissmalkākajiem, trauslākajiem tēliem un noskaņām."Jānis Elsbergs. Sievietes, sievietes, sievietes. Satori, 2008, 23. sept. http://www.satori.lv/article/sievietes-sievietes-sievietes  Anda Kubuliņa rakstījusi, ka Auziņa jaunas meitenes pieredzi izsaka ar iniciācijas rituālu simboliem, nosaucot viņas stilu par "mītisko simbolismu".Anda Kubuliņa. Jaunienestais un eksperimenti 1995. gada dzejas grāmatās. Latviešu literatūra: 1995. gads. Rīga: Zinātne, 1996, 22.-26. lpp.

2001. gadā Auziņa pabeidza darbu pie otrā dzejoļu krājuma, tā manuskripts ieguva a/s "Preses nams" latviešu oriģinālliteratūras konkursa balvu dzejā un gada nogalē tika izdots ar nosaukumu "Slēpotāji bučojas sniegā". Kritiķe Inta Čaklā par krājumu rakstīja: "Annas Auziņas otrais dzejoļu krājums piesaista vispirms ar pamatnoskaņu, kāda mūsu dzejā ir reta. Tā ir kāpināta dzīvesprieka prasība, dzīves kā baudas un Dieva dāvanas izjūta. Turklāt dzīves garšas avots nav kādi īpaši, ikdienai pāri pacelti stāvokļi, bet pati pasaulīgā dzīve savā raibajā un vitālajā plūdumā."Inta Čaklā. Paradīzes vārtos. Literatūra un Māksla Latvijā, 2002, 10. maijs. Kārlis Vērdiņš raksturojis krājumu kā "samierināšanos ar pasaules sāpju un skaistuma ilglaicību."Kārlis Vērdiņš. Bučas Annai. Luna, Nr. 8 [2002], 87.-88. lpp.

Trešais krājums "Es izskatījos laimīga" tapa astoņus gadus. Šī krājuma ievaddzejolis "Man iekšā ir grāmata" 2008. gadā uzvarēja viena dzejoļa konkursā un saņēma Olivereto balvu. Krājums iznāca 2010. gada nogalē un tika nominēts Literatūras gada balvai kā viena no labākajām gada oriģinālliteratūras grāmatām. 2011. gadā krājums saņēma žurnāla "Latvju Teksti" balvu, kā arī Ojāra Vācieša prēmiju. Edvīns Raups par krājumu rakstījis: "Katrā ziņā Annas Auziņas grāmatas efīrais ķermenis, kurā ir jāienirst, un skaistā dvēsele, kas ir aptaustāma kā sievietes miesa, atgādina laimes pamestu idilli, un latviešu literatūrā tiešām būs maz tik poētiski trāpīgi un pat skarbi attēlotu jaunu, "sevi īstenojušu" sieviešu pasauļu.Edvīns Raups. Čik čik čik. Diena. 2011, 21. janv. Aivars Eipurs uzsver autores emocionalitāti: "Konfliktu tā kā nemana, taču ir kaut kas cits — mīļums. Kas tā par dzejas kategoriju? Mīļums kā putna spalva vai vīģes lapa literatūrzinātnes grāmatā, kas piepeši jānodefinē kā šīs zinātnes sastāvdaļa, runājot par dzeju."Aivars Eipurs. Lūk, mums dzejniece impresioniste! Satori, 2010, 29. dec.

2017. gadā iznāca ceturtais krājums "Annas pūra govs"Annas pūra govs. http://neputns.lv/book/annas-pura-govs/#.WNVRg_krLIU , kurā iekļauta arī poēma "Identitāte", kas 2014. gadā kļuva par vienu no žurnāla "Latvju Teksti" poēmu konkursa laureātēm. Krājumā iekļauta arī konceptuālā poēma "Apziņa", kas veidota kā citātu un personisku piezīmju sakārtojums 12 daļās. Autore par poēmas tapšanu stāstīja: "Un tur ir apziņas lauskas — gan privātas, individuālas, gan kolektīvas. Tur ir interneta meklētājā atrodami citāti un tādi, ko esmu ņēmusi no savu draugu ierakstiem sociālajos tīklos. Ne tikai vēstules vai mani personiskie izdomājumi. Man tagad grūti pateikt proporciju, cik tur ir mana teksta, cik citātu. Arī no latviešu literatūras vēstures, tostarp. Bet tā struktūra ir rāmis. Tas episkais stāsts ir nevis par notikumiem, bet par to, kas notiek valodā vai apziņā."Juta Ance Romberga un Raimonds Ķirķis. Noklausītā apziņa [intervija ar A. Auziņu]. Punctum, 2017, 3. aprīlis. http://www.punctummagazine.lv/2017/04/03/noklausita-apzina/

Kritiķe Zita Kārkla rakstīja: "Vārdi, teikumi, citāti no literatūras vēstures, sociālajiem tīkliem, sarunas, piezīmes, kaut kur pamanīti uzraksti kopā ar Auziņas pašas tekstiem rakstīti gan datorā, gan ar roku, aizpilda gada plānotāja 12 mēnešus. Šāds pieraksts rada ne tikai melnraksta un domu plūsmas efektu, bet arī klātbūtnes sajūtu. Uzsverot personisko, autobiogrāfisko, tas kaut kādā ziņā atgādina darbu no izstādes "Es pieskaros sev" — Andas Magones darba "Vidus" daļu — apskatei izlikto Piezīmju burtnīcu (2008—2010), kurā privātais kļūst publisks, it kā nenozīmīgais un ikdienišķais — nozīmīgs."Zita Kārkla. Mīlestības paralēlās straumes. Ubi Sunt, 2017, 13. maijs. http://www.ubisunt.lu.lv/zinas/t/46528/  Arī Raimonds Ķirķis atzinīgi vērtēja abas poēmas: "Auziņas apņēmība paplašināt poēmas žanra robežas ar diviem tipoloģiski līdzīgiem darbiem, turklāt darīt to ar eksperimentālu vērienu, vieš cerības par dzejas vitalitātes atjaunošanos laikā, kad par dvēseli runāt ir banāli, vēsture ir kino un prozas aizgādībā, bet lietderībai ir diktatoriski vaibsti."Raimonds Ķirķis. Auziņas konstelācijas. Punctum, 2017, 2. maijs. http://www.punctummagazine.lv/2017/05/02/auzinas-konstelacijas/ Artis Ostups raksta: ""Annas pūra govs" ir personisks krājums. Auziņas kā meitas, mātes un dzīvi mīlošas sievietes klātbūtne šeit ir tik uzkrītoša, ka būtu neērti uz apkopotajos dzejoļos saklausāmo balsi attiecināt kritiķu iecienīto terminu "liriskais "es"".Artis Ostups. Susļikziedi un trūdaina zeme. Delfi, 2017, 30. marts. http://www.delfi.lv/kultura/news/books/suslikziedi-un-trudaina-zeme-ostups-par-auzinas-krajumu-annas-pura-govs.d?
id=48678255

2017. gada oktobrī krājums saņēma Ojāra Vācieša prēmiju.Ojāra Vācieša literārā prēmija dzejā piešķirta Annai Auziņai 2018. gada janvāra sākumā tas tika nominēts laikraksta "Diena" gada balvai kultūrā,Paziņoti Dienas gada balvas kultūrā 2017 nominanti. Diena, 2018, 4. janv. un 8. februārī kļuva par vienu no balvas laureātiem.Paziņoti Dienas gada balvas kultūrā 2017 laureāti Diena, 2018, 8. janv. 2018. gada aprīlī tika izplatīta ziņa, ka krājums saņēmis arī AKKA/LAA Autora balvu.Autora balvu 2018 piešķir Auziņai, Heinrihsonei, Kļavai un Ulbergai . Satori, 2018, 20. aprīlis. Krājums nominēts Literatūras gada balvai.

2025. gadā izdots dzejoļu krājums "Kāpostu zupa", kurā līdzās personiskiem dzejoļiem par autores ģimeni iekļauti arī konceptuāli teksti, tai skaitā apjomīga "Poēma par personības traucējumiem". Krājums 2025. gadā nominēts Dzejas dienu balvai. Kritiķe Zita Kārkla par krājumu rakstījusi: "Auziņas dzejā intimitāte veido smalku, nepārtrauktu tuvības un atmiņu tīklojumu, kurā liriskais “es” nepastāv atsevišķi no pasaules, bet gan ciešā vienotībā ar to. Šajā telpā sievietes dzīve atklājas ķermeniskā un emocionālā intensitātē, mātes rūpes savijas ar radošumu, ēst gatavošana pārtop rituālā, bet paaudžu attiecības iegūst gan sāpīgu, gan dziedinošu nozīmi."Zita Kārkla. Kāpostu zupa ar mātes enerģiju. Punctum, 2025, 16, okt. Savukārt Ieva Melgalve laikrakstā "Diena" atzina: "Anna Auziņa, saplūdinot dzejoļu krājumā gan sirsnīgumu un atklātību, gan konceptuālisma intelektuālās spēles, ir spējusi radīt pārsteidzoši ietilpīgu darbu. [...] Manā lasījumā šis krājums ir pirmām kārtām neparasta, empātiska un atklāta saruna par to, ko nozīmē būt "pusmūža sievietei", kuras prāts un sirds darbojas atšķirīgi – un vienlaikus ir savā vienīgajā, īstajā vietā. Citam lasītājam tas būs vērtīgs ieskats citādībā. Bet man – un, iespējams, daudzām citām sievietēm – tas ir arī krājums, kuru lasot es pati jūtos saredzēta."Ieva Melgalve. Sirds un prāts savā vietā. Diena, 2025, 5. aug.

A. Auziņas teksti vairākkārt komponēti. Intara Busuļa albumā "Nākamā pietura" (2017) iekļauta viņa komponēta dziesma "Reiz tu nāksi klusumā", Inetas Rudzītes albumā "Manā varā" (2018) iekļauta Jāņa Lūsēna dziesma "Es vēroju", savukārt grupas "Sigma" albumā "Mitoloģijas" (2018) iekļauta grupas dalībnieku dziesma "Mikēniete". A. Auziņa rakstījusi dziesmu tekstus I. Busuļa albumam "CitāC" (2013).

 Proza 
2021. gadā izdota pirmā A. Auziņas prozas grāmata "Mājoklis: Terēzes dienasgrāmata", kas stāsta par sievietes izaugšanu no bērnības līdz briedumam un savas seksualitātes apzināšanos. 2022. gada februārī Latvijas PEN publiskoja savu aizvadītā gada nozīmīgāko latviešu grāmatu sarakstu, iekļaujot tajā arī "Mājokli".Latvijas PEN gada nozīmīgāko grāmatu sarakstā iekļauti divi Ascendum izdevumi. . Satori, 2022, 14. februārī. Grāmata nominēta Literatūras gada balvai kā viens no gada labākajiem prozas darbiem. 2025. gadā izdots grāmatas tulkojums lietuviešu valodā.

 Bibliogrāfija 

 Dzejoļu krājumi 
 Atšķirtie dārzi. Rīga: Uguns, 1995.
 Slēpotāji bučojas sniegā. Rīga: Preses nams, 2001.
 Es izskatījos laimīga. Rīga: Mansards, 2010.
 Annas pūra govs. Rīga: Neputns, 2017.
 Kāpostu zupa. Rīga: Neputns, 2025.

 Proza 
 Mājoklis: Terēzes dienasgrāmata. Rīga: Ascendum, 2021.

 Citās valodās 
 Dzeja 
 Älä juo vesijohtovettä. Somu val. atdz. Helena Johansone, Jirki Kīskinens, Harijs Forsbloms. [Somija], Pohjoinen, 1997.
 Nära röster över vatten. Zviedru val. atdz. Juris Kronbergs. Stockholm: En bok för alla, 1997.
 Sonnengeflecht: Literatur aus Lettland. Vācu val. atdz. Heide Lydia Schmidt. Rīga: Nordik, 1997.
 1000 и 1 отражение: стихи молодых латышских поэтов. Krievu val. atdz. Milena Makarova. Rīga: Elpa, 2001.
 Poetinis Druskininkų ruduo 2006. Lietuviešu val. atdz. Ērika Druņģīte. Vilnius: Vaga, 2006.
 Six Latvian Poets. Angļu val. atdz. Ieva Lešinska. Lielbritānija: Arc Publications, 2011.
 Pavasaris bus kaip visuomet. Lietuviešu val. atdz. Ērika Druņģīte. Vilnius: Lietuvos rašytojų sąjungos leidykla, 2012.
 Contemporary Latvian Poetry (A Baltic Anthology Book 1). Dažādi atdzejotāji. University of New Orleans Press, 2013.
 Ирина Цыгальская. Ритмы: стихотворения & переводы. Krievu val. atdz. Irina Cigaļska. Rīga: ЛОРК, 2014.
 Dzeja: antologija sodobne latvijske poezije. Slovēņu val. atdz. Klemens Pisks. Ljubljana: Društvo slovenskih pisateljev, 2016.
 Terra Mariana. Gruzīnu valodā atdz. Rauls Čilačava. Autorizdevums, 2016.
 La revue Boustro (numéro 4). Franču valodā atdz. Nicolas Auzanneau, 2018.
 Jos unohdat oman nimesi / Ja aizmirsti savu vārdu. Somu valodā atdz. Annika Suna. Nokia: Palladium Kirjat, 2020.
 Introvertide ball: Läti uue luule antoloogia (Introvertu balle: latviešu mūsdienu dzejas antoloģija). Igauņu valodā atdz. Contra. Tallinn: Hea lugu, 2022.
 Alfabeedi sünnimaa (Alfabēta dzimtene: latviešu konceptuālistu dzejas izlase). Igauņu valodā atdz. Contra. Paranoia, 2024.

 Proza 
 Buveinė. Terezės dienoraštis [Mājoklis. Terēzes dienasgrāmata]. Lietuviešu valodā tulk. Audrius Musteikis. Vilnius: Slinktys, 2025.

 Apbalvojumi 
 Gads Nominētais darbs Balva Rezultāts1995Atšķirtie dārziKlāva Elsberga prēmija2001Slēpotāji bučojas sniegāA/s "Preses nams" oriģinālliteratūras konkursa balva2008'Dzejolis "Man iekšā ir grāmata..."Olivereto balva2010Es izskatījos laimīgaLiteratūras gada balva — labākais oriģinālliteratūras darbs 2011"Latvju Tekstu" dzejas balva Ojāra Vācieša prēmija 2014Poēma "Identitāte""Latvju Tekstu" poēmu konkurss Laureāte2017Annas pūra govsOjāra Vācieša prēmija Laikraksta "Diena" gada balva kultūrā Literatūras gada balva — labākā dzejas grāmata 2018AKKA/LAA Autora balva 2022MājoklisLiteratūras gada balva 2025Kāpostu zupaDzejas dienu balva 

 Atsauces 

Kategorija:Rīgā dzimušie
Kategorija:Latviešu rakstnieki
Kategorija:Latvijas dzejnieki
Kategorija:Latviešu valodā rakstošie
Kategorija:Latvijas rakstnieces
Kategorija:Carnikavas pagasta cilvēki