Rubika kubs

Rubika kubs ir telpiska matemātiskā rotaļlieta kuba formā, ko 1974. gadā izgudroja Ungārijas arhitektūras profesors un tēlnieks Ernē Rubiks. Sākumā tas tika saukts par "Burvju kubu".'Driven mad' Rubik's nut weeps on solving cube... after 26 years of trying, Daily Mail Reporter, January 12, 2009. gada 12. janvāris  To licencējis Rubiks, 1980. gadā tas tika pārdots kompānijai Ideal Toys. Līdz 2009. gada janvārim visā pasaulē bija pārdoti 350 miljoni Rubika kubu.
Klasiskajā Rubika kubā katra no sešām skaldnēm ir pārklāta ar deviņām uzlīmēm kādā no sešām krāsām (tradicionāli balta, sarkana, zila, oranža, zaļa un dzeltena). Rotācijas mehānisms ļauj katru skaldni pagriezt neatkarīgi no citām, tā sajaucot krāsas. Lai šo mīklu atrisinātu, katrai skaldnei jābūt vienā krāsā. Līdzīgas mīklas pašlaik tiek ražotas ar dažādiem uzlīmju skaitiem un ne tikai kuba formā.

 Kuba izmēri 
Standarta Rubika kuba izmēri ir 3×3×3 kubiņi, taču tiek ražoti arī citu izmēru kubi. Vismazākie izmēri ir 2×2×2, tas ir visvienkāršākais grozāmais kubs. Vēl ir 4×4×4, 5×5×5, 6×6×6, 7×7×7, 9×9×9 un pat 11×11×11. Kubiem, kas lielāki par 7×7×7 (ieskaitot) skaldnes vairs netiek izgatavotas plakanas, bet gan izliektas uz āru. Arī to rotācijas mehānismā ir dažādas īpatnības, lai šāds kubs spētu darboties pareizi.

 Kuba salikšanas rekordi 
Pasaulē ātrākais Rubika kuba salikšanas rekords pieder ķīnietim Genam Šuaņi. 3x3x3 kubu viņš ir salicis 3,05 sekundēs. Labākais vidējais rezultāts piecās likšanas reizēs pieder ķīnietim Vanam Jihenam (3,90 sekundes).

Latvijā ātrākais Rubika kuba licējs ir Roberts Dreijers, kurš 3x3 kubu ir salicis 6,04 sekundēs. Savukārt labākais vidējais rezultāts piecās likšanas reizēs pieder Mikum Lembergam (7, 84 sekundes).World Cube Association — Latvia

 Kuba matemātika 
Kuba 3x3x3 visu iespējamo dažādo stāvokļu skaits ir aprēķināms kā (8! × 38−1) × (12! × 212−1)/2 = 43 252 003 274 489 856 000. 
Šajos aprēķinos netiek ņemts vērā centrālo kvadrātu novietojums.

2010. gadā Paloalto programmētājs Tomass Rokiki, matemātikas skolotājs Gerberts Kocemba, matemātiķis Morli Devidsons un Google Inc. inženieris Džons Detridžs pierādīja, ka jebkuru Rubika kuba konfigurāciju iespējams atrisināt ne vairāk kā ar 20 gājieniem. Par gājienu tika uzskatīts jebkuras skaldnes viens pagrieziens.

 Atsauces 

 Ārējās saites 





Kategorija:Prāta spēles
Kategorija:Rotaļlietas