Reinholds Šmēlings

Reinholds Georgs Šmēlings (; 1840-1917) bija Rīgas pilsētas arhitekts (1879—1915), kurš Rīgas arhitektūras vēsturē ievērojams ar savu īpatnējo sarkano ķieģeļu arhitektūras stilu. Pēc viņa projektiem Rīgā uzceltas gandrīz 100 ēkas, tai skaitā 25 skolas, 3 slimnīcas, 5 ugunsdzēsēju depo, 2 tirgi, naktspatversmes, bērnudārzi, administratīvās ēkas, kultūras iestādes, sporta un kulta celtnes, kazarmas un dzīvojamās ēkas, kas ir neatņemama mūsdienu Rīgas vides tēla sastāvdaļa.Jānis Krastiņš. "Reinholds Georgs Šmēlings. Rīgas pilsētas arhitekts". Šmēlings ir viens no Latvijas kultūras kanonā iekļautajiem arhitektiem.

 Dzīvesgājums 
Reinholds Šmēlings ir dzimis Rīgā 1840. gada 14. novembrī. Pamatizglītību ieguvis kādā privātā pamatskolā. 1854. gadā viņš uzsāka studijas Pēterburgas Tehnoloģiskajā institūtā, bet bija spiests tās pārtraukt. 1858. gadā viņš turpināja studijas Pēterburgas Mākslas akadēmijas Arhitektūras nodaļā. Līdztekus studijām viņš 1860.—1862. gadā strādāja profesora Ludviga Bonšteta (Ludwig Bohnstedt) arhitekta birojā, kurš cita starpā bija arī Rīgas pilsētas teātra (tagad Latvijas Nacionālās operas) ēkas projekta autors. 1868. gadā viņš pabeidza mākslas studijas ar lielo zelta medaļu, kas deva iespēju no 1868. līdz 1872. gadam papildus studēt arhitektūru Vācijā, Itālijā un Francijā. 1869. gadā viņš apprecējās ar Mariju Evelīnu fon Tīzenhauzeni.

1873. gadā Šmēlings kļuva par Pēterburgas Mākslas akadēmijas akadēmiķi, strādāja pie ēku projektiem Pēterburgā un Krimā, bet kopš 1877. gada atkal Pēterburgā. Viņš vadīja Krievijas paviljona iekārtošanu pasaules izstādē Vīnē.

1879. gadā Šmēlings atgriezās Rīgā un kļuva par pilsētas arhitektu. Viņa vadībā tika izstrādāts jauns pilsētas attīstības plāns, kurā tika noteiktas jaunbūvējamo baznīcu, skolu, administratīvo iestāžu, kazarmu, noliktavu, tirgu, lopkautuves un citu publisko ēku un saimniecisko būvju atrašanās vietas.Agthe A., Stegmann R. Programm für die allgemeinen Bebauungsplan des engeren Stadtgebiets // Bericht über den Haushalt und Vewaltung der Stadt Riga für das Jahr 1885. — Riga, 1886. — S. 458.

Rīgas pilsētas arhitekta galvenais uzdevums bija nodrošināt projektus jaunbūvēm, kuras cēla par pilsētas līdzekļiem.

Rīgā Kaļķu iela 16 atrodas Mihaila Čehova Rīgas krievu teātris, ēka celta 1880. gadā, arhitekts Reinholds Georgs Šmēlings, bijušais biedrības "Uļej" nams.

No 1885. līdz 1887. gadam Šmēlinga vadībā atjaunoja un rekonstruēja izdegušo Vācu teātri (tagad Nacionālā opera), piebūvējot katlumāju un elektrocentrāli. Savas darbības Rīgas perioda sākumā viņš turpināja veidot ēku fasādes eklektisma neorenesanses stilistikā, ko bija lieliski apguvis savā Itālijas arhitektūras studiju laikā. Šajā stilā uzcelts arī paša Šmēlinga nams Dzirnavu iela 60 (1892) un Džeimsa Armitsteda Bērnu slimnīca Vienības gatvē 45 (1895-1899).

No 1882. gada Šmēlinga celtnēs parādās arī eklektisma paveida — tā sauktā „ķieģeļu stila” elementi, kam raksturīgas neapmestu ķieģeļu fasādes ar mūrī veidotām arhitektoniskās apdares detaļām un dzegām. Astoņdesmito gadu vidū tapa ugunsdzēsēju depo Ludzas iela 24 (tagad pārbūvēts), Maskavas iela 3, Matīsa iela 9 un Akmeņu iela 17, vēlākajos gados vairākas pamatskolas (1901-1908) un Rīgas Pilsētas slimnīcas galvenā ēka Bruņinieku iela 5 (1906—1907) un ambulance (1909). Pēc viņa projekta uzcēla arī divus jaunus paviljonus garīgi slimo iestādē Sarkankalnā, Duntes iela 12/22 (tagad — Traumatoloģijas un ortopēdijas slimnīca, 1905).

Sākot ar 1908. gadu Šmēlings ēku apdarē sarkano ķieģeļu virsmas kombinē ar gaiši apmestiem laukumiem. Šai stilistikai nav tiešu analogu vēsturē, ēku mākslinieciskais veidols ir racionāls un atbilst jūgendstila radošās metodes principiem, tāpēc šī sarkani-baltā stilistika faktiski ir racionālistisks jūgendstila formālais paveids. Varena sarkani-baltās stilistikas simfonija ir Rīgas pilsētas 2. slimnīca (tagad - Paula Stradiņa klīniskā universitātes slimnīca) Pilsoņu iela 13 (1908—1915)

Reinholds Šmēlings aizgāja pensijā 1915. gadā. Miris 76 gadu vecumā Pirmā pasaules kara laikā 1917. gada 17. oktobrī. Apglabāts Rīgas Lielajos kapos.

 Pazīstamākie projekti 

19. gadsimta nogalē būvētās ēkas projektētas eklektisma stilā ar neorenesanses iezīmēm. 19. un 20. gadsimta mijā celtās ēkas veidotas tā sauktajā „ķieģeļu gotikas stilā”, bet pēc 1908. gada celtās ēkas projektētas racionālistiskā jūgendstila manierē, ēku fasāžu apdarē izspēlējot sarkano ķieģeļu un gaiša apmetuma virsmu kontrastus.Jānis Krastiņš. "Reinholds Šmēlings. Rīgas pilsētas arhitekts"

Visvairāk Šmēlinga arhitekturālo darbu var redzēt Rīgas vēsturiskais centrā, kur atrodas arī 1913. gadā celtā pamatskola, kura pašlaik ir viens no Natālijas Draudziņas ģimnāzijas korpusiem.

 Neorenesanses stila eklektika 
 Krievu drāmas teātra ēka (tolaik — akciju sabiedrība "Улей", 1880);
 Pilsētas meiteņu skolas ēka (tagad — Pamatskola "Rīdze") Krišjāņa Valdemāra iela 2 (1881—1884);
 Grebenščikova vecticībnieku draudzes nespējnieku nams Maskavas iela 116 (1883);
 Rīgas Raiņa 8. vakara (maiņu) vidusskolas ēka Krišjāņa Barona iela 71 (1883);
 Rīgas Valda Zālīša sākumskolas ēka Kalpaka bulvāris 8 (1884);
 Policijas pārvaldes nams Aspazijas bulvāris 7 (1889—1891);
 Bērnu klīniskā universitātes slimnīca (tolaik — Džeimsa Armitsteda bērnu slimnīca, 1895—1912), stilu evolūcija no neorenesanses līdz racionālistiskam vēlajam jūgendstilam.
 Dzīvojamās ēkas/īres nami Aspazijas bulvāris 32 (1881), Krišjāņa Barona iela 88 (1883), Daugavgrīvas iela 7 (1887), Jauniela 15 (1888), Kalēju iela 8 (1891), Maskavas iela 172 (1891), Dzirnavu iela 60 (1892), Pulkveža Brieža iela 20 (1894), Torņakalna iela 16 (1895), Bruņinieku iela 35 (1896), Stabu iela 74 (1893—1898), Skolas iela 36a (1899), Brīvības iela 68 (1903).

 „Ķieģeļu stila” eklektika 
 Četri ugunsdzēsēju depo - Ludzas iela 24, Maskavas iela 3, Matīsa iela 9 un Akmeņu iela 17 (1880. gadu vidus);
 Ebreju lūgšanu nams Stabu iela 63 (1899);
 Āgenskalna Valsts ģimnāzijas (tolaik — Pilsētas 4. pamatskola) ēka Lavīzes iela 2a (1901), Pilsētas pamatskola Skrindu iela 1. (1902—1903)
 Matīsa tirgus (1902);
 Rīgas pilsētas 1. slimnīca Bruņinieku iela 5 (1902—1906), slimnīcas galvenā ēka un četras citas ēkas;
 Kazarmas
 Policijas pārvaldes nami
 Sarkanie spīķeri 

 Racionālistiskais jūgendstils 
 Paula Stradiņa klīniskā universitātes slimnīca (tolaik - Rīgas pilsētas 2. slimnīca, 1908-1915);
 Ugunsdzēsēju depo Hanzas iela 5 (1909);
 Āgenskalna tirgus Nometņu iela 64 (1911);
 t.s. "sarkanās skolas" (1908—1914) — Augusta Deglava iela 3, Šarlotes iela 8, Hāmaņa iela 2a, Gaujas iela 23, Bruņinieku iela 24a, Telts iela 2a, Baltajā iela 10, Raņķa dambī 1, Krimuldas iela 2, Zeļļu iela 4, Kalnciema iela 118, Patversmes iela 20, Slāvu iela 2 un Bruņinieku iela 28.

 Citi projekti 
Kad 1882. gada ugunsgrēkā pilnībā izdega Vācu teātris (mūsdienās Nacionālā opera), iekštelpas, laikā no 1885. līdz 1887. gadam atjaunoja un rekonstruēja Šmēlinga vadībā. Tajā pašā laikā Rīgas pilsētas kanāla malā uzcēla katlumāju un elektrocentrāli. Rīgas Pāvila baznīcas celtniecības noslēgumā 1912. gadā pēc Šmēlinga projekta izbūvēja sānu portālus.

Rīgas Grebenščikova lūgšanu nama mūra žogs (1883)

 Saraksts ar ēkām 
+AdreseBūves funkcijaBūvniecības gadsAbrenes iela 3Pilsētas nekustamo īpašumu pārvaldeAp 1902Akmeņu iela 17Ugunsdzēsēju depo1886Allažu iela 2Policijas iecirknis1902–1903Āpšu iela 24Policijas kazarma1912Aspazijas bulvāris 32Īres nams1881Aspazijas bulvāris 3Rīgas pilsētas I teātris (atjaunošana)1885–1887Aspazijas bulvāris 7Policijas pārvalde (paplašinājums)1908–1909Aspazijas bulvāris 7Policijas pārvalde1889–1891Augusta Deglava iela 3Pilsētas pamatskola (15. Rīgas pilsētas pamatskola)1908–1909Baltajā iela 10Pilsētas pamatskola (7. Rīgas pilsētas pamatskola) 1910–1911Bruņinieku iela 28Pilsētas pamatskola (8. Rīgas pilsētas pamatskola)1913–1914Bruņinieku iela 35Īres nams1896Bruņinieku iela 5 – k. 15Rīgas Pilsētas I slimnīcas paviljons1902Bruņinieku iela 5 – k. 23Rīgas Pilsētas I slimnīcas sieviešu klīnika1902Bruņinieku iela 5Rīgas Pilsētas I slimnīcas galvenā ēka1906–1907Bruņinieku iela 5Rīgas Pilsētas I slimnīcas ambulance1909Bruņinieku iela 75Īres nams1890Daugavgrīvas iela 7Īres nams1887Duntes iela 12/22Divi paviljoni garīgi slimo iestādē1905Dzirnavu iela 60Īres nams1892Eksporta iela 2bKanalizācijas sistēmas sūkņu stacija1908Gaiziņa iela 1Marijas meiteņu skola1912–1913Gaiziņa iela 3Pilsētas Tirdzniecības skola1912Gaujas iela 23Pilsētas pamatskola (18. Rīgas pilsētas pamatskola)1911 (paplašināta 1912 un 1926 gados)Hāmaņa iela 2aPilsētas pamatskola (Rīgas pilsētas 7. vācu pamatskola)1913–1914 (paplašināta)Hanzas iela 5Ugunsdzēsēju depo1909–1910Jauniela 15Īres nams1888Jēkabpils iela 19aBērnu dienas patversme1910–1911Kalēju iela 8Īres nams1891Kalēju iela 10Pilsētas pašvaldības iestāžu nams1914Kalnciema iela 118Pilsētas pamatskola (tagad Rīgas Mūzikas vidusskola)1912–1913Kalpaka bulvāris 8Pilsētas pamatskola (1. Rīgas pilsētas pamatskola)1883Kaļķu iela 16Krievu biedrība „Uļej”1880–1882Krasta iela 5/7Sarkanie spīķeri1882Krimuldas iela 2Pilsētas pamatskola (9. Rīgas pilsētas pamatskola)1910–1911 (paplašināta 1926. gadā)Krišjāņa Barona iela 71Pilsētas pamatskola (2. Rīgas pilsētas pamatskola)1883Krišjāņa Barona iela 88Īres nams1883Krišjāņa Valdemāra iela 2Pilsētas meiteņu skola (tagad Pamatskola "Rīdze")1881–1884Krustabaznīcas iela 1116. Irkutskas huzāru pulka kazarmas1913Kuģu iela 15/17Policijas iecirknisAp 1900Lavīzes iela 2aPilsētas pamatskola (4. Rīgas pilsētas pamatskola)1901Lomonosova iela 1Izborskas pulka kazarmas1902–1903Lomonosova iela 4Pilsētas pamatskola 1908–1909Ludzas iela 2Pilsētas pamatskola1911–1912Ludzas iela 13/15Krievu sākumskolaAp 1890Ludzas iela 24Ugunsdzēsēju depoAp 1886Maskavas iela 172Īres nams1891Maskavas iela 116Grebenščikova Vecticībnieku biedrības skola un bērnu patversme1893Maskavas iela 3Ugunsdzēsēju depo (paplašinājums)1902Maskavas iela 3Ugunsdzēsēju depo1886Maskavas iela 63Sinagoga (nav saglabājusies)1889Matīsa iela 7Aleksandra tirgus1902Matīsa iela 9Ugunsdzēsēju depo1886Melnsila iela 11Īres nams1897Nometņu iela 64Āgenskalna tirgus1911–1924Patversmes iela 20Pilsētas pamatskola (21. Rīgas pilsētas pamatskola)1912–1913Pērnavas iela 25Artilērijas brigādes kazarma1905Pētersalas iela 10Pilsētas pamatskola (5. Rīgas pilsētas pamatskola)1911–1912Pilsoņu iela 13Rīgas pilsētas II slimnīcas pārvaldes ēka (25. ēka)1908–1914Pilsoņu iela 13Rīgas pilsētas II slimnīcas lipīgo slimību slimnieku paviljoni un ķirurģiskais paviljons (5., 7., 8. un 24. ēka)1908–1909Pilsoņu iela 13Rīgas pilsētas II slimnīcas direktora nams un vārtu ēka (1. un 2. ēka)1910–1911Pilsoņu iela 13Rīgas pilsētas II slimnīcas otrs ķirurģiskais paviljons, operāciju bloks, saimniecības ēka, gaitenis, lipīgo slimību  slimnieku izolators, morgs un kalpotāju dzīvojamā ēka (3., 4., 6., 12., 18., 21., 23. un 40. ēka)1912–1914Pilsoņu iela 13Rīgas pilsētas II slimnīcas lipīgo slimību slimnieku paviljoni (9., 10. un 11. ēka)1914–1915Pulkveža Brieža iela 20Īres nams1894Raņķa dambis 1Pilsētas pamatskola (3. Rīgas pilsētas pamatskola)1910–1911Riharda Vāgnera iela 5Pilsētas pašvaldības iestāžu nams1914Rūdolfa iela 5Artilērijas brigādes kazarmas1903Sarkandaugavas iela 24Pilsētas pamatskola1905 (paplašināta 1938)Skolas iela 36aĪres nams1899Skrindu iela 1Pilsētas pamatskola (12. Rīgas pilsētas pamatskola)1902–1903Slāvu iela 12Pilsētas pamatskola (20. Rīgas pilsētas pamatskola)1912–1913Slokas iela 65Pilsētas pamatskola  (14. Rīgas pilsētas pamatskola)1908–1909Sparģeļu iela 2Nabadzīgo bērnu patversme1905Stabu iela 63Ebreju lūgšanu nams1899Stabu iela 42Zirgu pasta stacijaAp 1880Stabu iela 74Īres nams1893–1898Šarlotes iela 8Pilsētas pamatskola1912–1913Telts iela 2aPilsētas pamatskola (tagad Rīgas 3. speciālā pamatskola)1910–1911Telts iela 1Nedziedināmi slimo patversme1903Torņakalna iela 16Īres nams1895Torņakalna iela 16Vienģimenes ēka1900Vienības gatve 45Džeimsa Ārmitsteda Bērnu slimnīcas ambulance un aptieka1912Vienības gatve 45Džeimsa Ārmitsteda Bērnu slimnīca1895–1899Vienības gatve 45Džeimsa Ārmitsteda Bērnu slimnīca (paplašinājums)1909–1910Vingrotāju iela 1Vingrotava1880Zeļļu iela 4Pilsētas pamatskola un bibliotēka (16. Rīgas pilsētas pamatskola)1910–1911

 Literatūra 
 Jānis Krastiņš. Rīgas arhitektūras meistari 1850-1940, Jumava, 2002
 Jānis Krastiņš. "Reinholds Georgs Šmēlings. Rīgas pilsētas arhitekts."

 Atsauces 

Kategorija:Vācbaltieši
Š
Kategorija:Latvijas cilvēki
Kategorija:Latvijas kultūras kanonā ietvertās vērtības
Kategorija:1840. gadā dzimušie
Kategorija:1917. gadā mirušie
Kategorija:Lielajos kapos apbedītie
Kategorija:Rīgā dzimušie