Paula Stradiņa klīniskā universitātes slimnīca

Paula Stradiņa klīniskā universitātes slimnīca (PSKUS),Par bezpeļņas organizācijas valsts akciju sabiedrības "Paula Stradiņa klīniskā universitātes slimnīca" reorganizāciju un valsts akciju sabiedrības "Paula Stradiņa klīniskā universitātes slimnīca" izveidi Likumi.lv sarunvalodā saukta arī par "Stradiņiem", kopš 1999. gada ir universitātes slimnīca jeb V līmeņa slimnīca, kas atrodas Pilsoņu ielā 13 Āgenskalna apkaimē Rīgā. Slimnīca ir valsts kapitālsabiedrība, tās valsts kapitāla daļu turētāja ir Veselības ministrija.

 Nosaukums 
Slimnīca nosaukumu mainījusi daudzas reizes: dibinot 1910. gadā — Rīgas pilsētas 2. slimnīca, pēc 1928. gada nosaukumu papildināja: Rīgas pilsētas 2. slimnīca, Latvijas Universitātes klīnikas.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. un 1941. gadā pilsētas slimnīcu pārveidoja par Valsts klīnisko slimnīcu, bet vācu okupācijas laikā līdz 1944. gadam tā atkal kļuva par Rīgas pilsētas 2. slimnīcu un Vērmahta kara slimnīcu,
1944. gada rudenī Latvijas PSR varas iestādes atjaunoja Valsts klīniskās slimnīcas nosaukumu, bet 1948. gadā pārdēvēja par Republikānisko klīnisko slimnīcu.
Pēc bijušā slimnīcas vadītāja Paula Stradiņa nāves 1958. gadā slimnīcu nosauca par P. Stradiņa Republikānisko (Republikas) klīnisko slimnīcu, bet pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas par 1993. gadā par Paula Stradiņa Valsts klīnisko slimnīcu.
No 1995. līdz 1998. gadam tā bija Latvijas Medicīnas akadēmijas Paula Stradiņa klīniskā slimnīca, kopš 1998. gada — Paula Stradiņa Klīniskā universitātes slimnīca.

 Vēsture 
Jau 1902. gadā Rīgas pilsētas dome sāka apspriest projektu par Rīgas pilsētas 2. slimnīcas būvi Nometņu laukumā Āgenskalnā, tomēr līdzekļu trūkuma dēļ projekta īstenošana ieilga līdz 1908. gadam. Pirmās slimnīcas ēkas pēc Rīgas pilsētas galvenā arhitekta Reinholda Šmēlinga projekta sāka celt 1908. gadā un slimnīcu ar ambulanci, terapeitisko un ķirurģisko paviljonu un trīs lipīgo slimību paviljoniem svinīgi atklāja 1910. gada 10. februārī. 1910. gada martā iestādīja liepu alejas, 1911. gadā atklāja slimnīcas direktora Paula Klemma ēku, 1914. gadā pabeidza celt slimnīcas pārvaldes ēku, operāciju bloku, saimniecības ēku, savienojošo gaiteni, lipīgo slimību izolatoru, morgu ar patoloģisko un seroloģisko institūtu un kalpotāju dzīvojamo ēku. 1915. gadā beidza celt trīs izolētus lipīgo slimību paviljonus gar Liepājas ielu. Piefrontes kara hospitāļa vajadzībām izveidoja papildus koka barakas lipīgo slimību slimniekiem.
Celtniecības darbi turpinājās līdz pat 1915. gadam un kara dēļ tā arī netika pabeigti plānotajā apjomā.Reinholds Šmēlings un Rīgas sabiedriskās ēkas 19. un 20. gadsimta mijā J. Krastiņš. Arhitektūra un pilsētplānošana. Nr.2, 2008, 50.-71.lpp. ISSN 1691-4333.

Pirmā pasaules kara laikā frontes līnija divus gadus (no 1915. gada oktobra līdz 1917. gada septembrim) atradās tikai aptuveni 20 km attālumā no slimnīcas. 1915. gadā slimnīcu pārveidoja par Krievijas Impērijas Sarkanā Krusta lazareti, tajā ārstēja arī Ķekavas kaujās un Ziemassvētku kaujās ievainotos strēlniekus. Infekcijas slimību ārstēšanai uzcēla četras atsevišķi stāvošas koka barakas. Pēc militārajām neveiksmēm 1917. gada sākumā lazareti ar visu aprīkojumu evakuēja uz Petrogradu. Kad pēc Rīgas operācijas 1917. gada septembrī Rīgu ieņēma Vācijas karaspēks, slimnīcā no jauna izveidoja militāro hospitāli, kuru slēdza pēc Brestļitovskas miera līguma 1918. gada pavasarī. Latvijas brīvības cīņu laikā LSPR valdība 1919. gada 24. janvārī slimnīcas darbību atjaunoja, bet Ulmaņa Pagaidu valdība sakarā ar ievērojamo Rīgas iedzīvotāju skaita samazināšanos un to, ka slimnīcas inventārs bija izvazāts, slimnīcas darbību pēc Bermontiādes beigām 1919. gada beigās apturēja.

Slimnīcas direktors Oskars Voits 1920. gadā sāka pārrunas ar Latvijas Universitātes Medicīnas fakultāti un Rīgas pilsētas valdi par Universitātes klīnikas izveidi slimnīcā. Līdzekļu trūkuma dēļ remontdarbi aizkavējās līdz pat 1927. gadam.
Tolaik slimnīcas teritorijā atradās no Krievijas atbraukušo bēgļu karantīnas punkts un bērnu patversme, vēlāk Iekšlietu ministrijas valsts emigrantu nams, Rīgas bērnunama nodaļa "Māte un bērns" un bērnu sile. Vairākās koka barakās darbojās Rīgas Skolotāju institūts (1922—1938), ko sakarā ar slimnīcas jaunbūvi 1938. gadā pārcēla uz Cēsīm.

1927. gadā slimnīcā izbūvēja auditorijas studentu lekcijām. Pēc rekonstrukcijas Rīgas pilsētas 2. slimnīca no 1928. gada darbojās kā Latvijas Universitātes klīniskā mācību slimnīca. Slimnīcas medicīnisko direktoru ievēlēja Medicīnas fakultātes padome, bet administratīvo direktoru iecēla Rīgas pilsētas valde. 1931. gadā par medicīnisko direktoru apstiprināja Paulu Stradiņu, kura vadībā līdz 1935. gadam izstrādāja četru jaunu sešu stāvu korpusu būvniecības projektu. 1939. gadā Skolotāju institūta atstātajās ēkās atklāja Rīgas 2. slimnīcas žēlsirdīgo māsu un pirmās šķiras mācītu sanitāru skolu.

1939. gadā pēc arhitekta Nikolaja Bodes projekta uzsāka dzemdību klīnikas korpusa būvi, kuru bija jāpabeidz līdz 1941. gadam, ķirurģijas klīnikas korpusu līdz 1943. gadam, infekcijas slimību klīnikas korpusu 1944. gadam, bet iekšķīgo slimību un bērnu klīnikas korpusu līdz 1948. gadam. Tikai pēc Latvijas okupācijas Otrā pasaules kara laikā 1941. gadā celtnieki paspēja uzbūvēt pirmo korpusu līdz jumtam, slimnieku palātas bija iekārtotas vienīgi ēkas pirmajos stāvos.

1941. gadā vācu okupācijas iestādes slimnīcā izvietoja kara hospitāli, bet turpināja darboties arī dzemdību nodaļa, divas ķirurģiskās nodaļas un infekcijas slimību nodaļa koka barakās. Pirms otreizējās padomju okupācijas 1944. gada beigās vairums slimnīcas ārstu devās bēgļu gaitās, bet 1944. gada oktobrī padomju aviācijas bombardēšanas laikā jaunā korpusa pagrabā slēpās slimnīcas darbinieki un pacienti.Medicīnas vēstures muzeja sākumi. Jānis Stradiņš, Juris Salaks, Rita Grāvere. Acta medico-historica rigensia, Volumen X (XXIX), 2016. — 26 lpp.
Pēc kara beigām uz slimnīcas bāzes 1944. gadā izveidoja Medicīnas vēstures muzeju, bet 1946. gadā Latvijas Eksperimentālās un klīniskās medicīnas zinātniskās pētniecības institūtu. Paula Stradiņa vadībā izstrādāja jaunu slimnīcas attīstības projektu, kurā bija paredzēts teritorijā starp Mārupes ielu, Liepājas ielu, dzelzceļu un Arsenālu izveidot medicīnas studiju kampusu ar 12 dažādiem korpusiem.

Līdzekļu trūkuma dēļ arī šo plānu nerealizēja. 1959. gadā Mārupes ielā 17 uzbūvēja studentu kopmītni. 1958. gadā slimnīcā sāka veidot specializētos centrus, kuros bija jāapvieno ārstniecības, izglītības un zinātniskais darbs. 1977. gadā uzcēla jaunu kardioloģijas korpusu, kura izveidoja Latvijas Kardioloģijas zinātniskās pētniecības institūtu.
1995. gadā slimnīcu nodeva Latvijas Medicīnas akadēmijas valdījumā un pārvaldē, bet 1999. gadā nodibināja bezpeļņas organizāciju valsts akciju sabiedrību "Paula Stradiņa Klīniskā universitātes slimnīca".Vēsture no pirmsākumiem līdz mūsdienām  www.stradini.lv, apskatīta 2013. gada 2. martā
2008. gada decembrī pabeidza slimnīcas aptiekas ēkas renovāciju un tajā atklāja PSKUS Šūnu transplantācijas centru, notika slimnīcas attīstības projekta publiskā apspriešana.

 Jaunbūve 
2004. gadā ārzemju eksperti veica PSKUS ēku apsekojumu un secināja, ka slimnīcas ēkas ir sliktā tehniskā stāvoklī ar vidējo atzīmi 1,89 (5 atzīmju skalā).Projekta attīstības vēsture 2006. gada aprīlī notika starptautisks plenērs "Paula Stradiņa Klīniskās universitātes slimnīcas teritorijas nākotnes attīstības vīzijas", kurā piedalījās daudzas arhitektu grupas ar pieredzi modernu slimnīcu plānošanā. Konkursā uzvarēja somu arhitektu birojs JKMM Architects. Pēc žūrijas locekļa Jura Dambja vārdiem, tas "respektē slimnīcas būvju mērogu, raksturu un kultūrvēsturiskās vērtības, turpinot vēsturiski iedibināto plānojuma sistēmu".Arhitekti domā, kā pārbūvēt Stradiņus Evita Goze, Diena, 2006. gada 24. maijā Plenērā galveno balvu ieguvušie arhitekti 2007. gadā izstrādāja slimnīcas attīstības koncepciju ar diviem jauniem korpusiem (130 000 m2 ar 1032 gultvietām, no tām 72 intensīvajai terapijai), kopējo darbinieku skaitu apmēram 4000. 2007. gada novembrī parakstīja aizdevuma līgumu ar DEPFA BANKA plc par Valsts galvotā aizdevuma saņemšanu 46,4 miljonu Ls apmērā slimnīcas infrastruktūras attīstībai. Finanšu krīzes dēļ no 2009. gada marta līdz 2010. gada janvārim Finanšu ministrija lika pārtraukt valsts galvotā aizdevumu apgūšanu.

Svinot Stradiņa slimnīcas 100. dzimšanas dienu, 2010. gada februārī svinīgi ielika pamatakmeni slimnīcas jaunajam korpusam, tomēr līdzekļu trūkuma dēļ jaunbūves apjomu pamatīgi samazināja. Jaunās būves gala skiču projektu 2011. gadā izstrādāja Latvijas arhitektu birojs "Nams" (pieaicinot Austrijas "Salve") sadarbībā ar Somijas ("JKMM") un Izraēlas ("Oliver") arhitektu birojiem.Čūskas nebūs, slimnīca būs "Diena" 2011. gada 28. septembrī 2010. gada 10. februārī svinīgi ielikta pamatakmeni slimnīcas jaunajam A korpusam. 2010. gada oktobrī uzsāka koka baraku un citu ēku demontāžu, lai atbrīvotu vietu slimnīcas jaunā korpusa būvlaukumam. Austrijas kompānija „Solve consulting” izstrādāja jaunās slimnīcas administratīvi organizatoriskā plāna un telpu programmu.

 A1 korpuss 
2013. gada februārī parakstīja līgumu ar SIA "Skonto būve" un SIA "Re&Re" par Paula Stradiņa Klīniskās universitātes slimnīcas jaunās ēkas būvniecības uzsākšanu.Parakstīts līgums par Stradiņa slimnīcas jaunā korpusa būvniecību!  slimnīcas mājas lapa www.stradini.lv, apskatīta 2013. gada 3. martā 2014. gadā uzsāka jaunās ēkas virszemes daļas būvniecību, bet 2015. gada februārī būvdarbus apturēja sakarā ar būves defektiem. 2016. gadā pabeidza A korpusa 1. kārtas jaunbūves ārsienu būvniecību, bet 2017. gada 30. martā to nodeva ekspluatācijā, 1. jūnijā sāka ārstēt pacientus.
Jaunā A korpusa pirmās kārtas (A1) kopējā telpu platība ir 30 438 kvadrātmetri ar pagrabstāvu un vairākiem virszemes stāviem. Slimnīcas attīstības projekta finansēšanu veica no valsts galvotā aizdevuma 46,4 miljonu latu apmērā un Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) līdzekļiem 17 miljonu latu apmērā.Stradiņa slimnīcas jaunā korpusa būvniecību jāpabeidz 2015. gada vasarāLETA ziņa 2013. gada 22. februārī
Sākotnēji jaunā korpusa būvniecību pilnsabiedrība "SBRE" bija iecerējusi pabeigt 2015. gada vasarā, tomēr nodošanas termiņus nācās pagarināt līdz 2017. gada 31. martam.Stradiņa slimnīcai izdevies apgūt visus ERAF piešķirtos 28 miljonus eiro jaunā korpusa būvniecībai LETA, 2015. gada 23. decembrī Līdz 2016. gada beigām būvnieki saņēma saskaņojumu no atbildīgajām valsts un pašvaldības iestādēm, izņemot no Veselības inspekcijas, kas konstatēja vairākas neatbilstības tehniskā projekta tehnoloģijas daļas risinājumam.«Stradiņu» jaunajā korpusā Veselības inspekcija atklāj nepilnības Līva Rauhvargere, LTV, 2017. gada 11. janvārī Kopš 2016. gada oktobra, kas bija termiņš A1 nodošanai ekspluatācijā, būvniekam SIA "SBRE" tika piemērota soda nauda vairāk nekā 3000 eiro dienā. Kopumā A1 būve izmaksāja 86 miljonus eiro.Veselības ministrija vēlas turpināt Stradiņa slimnīcas būvniecību pēc Tartu parauga Aija Kinca 2017. gada 7. janvārī

Jaunā korpusa pirmā kārta (A1) tika svinīgi atklāta 2017. gada 1. jūnijā. Jaunajā ēkā atrodas slimnīcas poliklīnika, plānveida pacientu uzņemšana, diagnostiskā radioloģija, laboratorija, otorinolaringoloģijas un uroloģijas nodaļas, kā arī Internās Medicīnas klīnika (nefroloģijas, endokrinoloģijas un reimatoloģijas, gastroenteroloģijas un endoskopiju nodaļas, kā arī dienas stacionārs).Čakša: Neskatoties uz Stradiņa slimnīcas jaunā korpusa būvniecības sarežģīto posmu, darbs pabeigts kvalitatīvi LETA 2017. gada 1. jūnijā

 A2 korpuss 
2017. gada 28. augustā slimnīca parakstīja līgumu ar arhitektūras biroju "Sestais stils" par A korpusa otrās kārtas (A2) būvprojekta izstrādi. Plānots, ka jaunajā korpusā atradīsies Neatliekamās Medicīnas centrs (NMC) jeb uzņemšana, operāciju zāles, vispārīgās ķirurģijas un neiroķirurģijas profila nodaļas, neiroloģijas nodaļa ar insulta vienību, sejas un žokļu ķirurģijas nodaļa, kā arī intensīvā terapija un Sievietes un bērna klīnika kopā ar dzemdību bloku.

Projekta otrās kārtas plānotās izmaksas bija 91 miljons eiro, tostarp Eiropas Savienības fondu finansējums 64 miljoni eiro, Latvijas valsts finansējums 22 miljoni eiro un Stradiņa slimnīcas finansējums 4,5 miljoni eiro.Stradiņa slimnīcas A korpusa būvniecības nākamā kārta aizkavējusies par vairākiem mēnešiem "Dienas Bizness" 2017. gada 19. septembrī
2018. gada nogalē otrās kārtas (A2) būvprojektu saskaņoja ar būvvaldi un to apstiprināja Eiropas Komisija.EK apstiprina Stradiņa slimnīcas būvniecības turpinājuma plānu lsm.lv 2018. gada 17. decembrī
Kad 2019. gada janvārī Paula Stradiņa klīniskā universitātes slimnīca un Centrālā finanšu un līgumu aģentūra (CFLA) parakstīja vienošanos par A2 korpusa būvniecības projekta īstenošanu, plānotās izmaksas bija pieaugušas par 30 miljoniem eiro.Parakstīta vienošanās par Stradiņa slimnīcas jaunā korpusa būvniecības projekta īstenošanu LETA 2019. gada 29. janvārī
Finanšu ministrijas (FM) Eiropas Savienības (ES) fondu uzraudzības departaments līdz izmaksu precizēšanai apturēja A2 būvniecībai paredzētos maksājumus.
Veselības ministrija norādīja, ka sākotnēji bija paredzēts, ka būvniecības izmaksas būs lielākas, tomēr no plānotajiem 150 miljoniem eiro nolēma slimnīcai atvēlēt tikai 91 miljonu eiro.FM: Stradiņa slimnīcas jaunā korpusa būvniecības projekts patlaban "iepauzēts" LETA 2019. gada 29. janvārī
Sākotnēji bija plānots, ka A2 ēku būvi sāks 2019. gada aprīlī un pabeigs līdz 2022. gada maijam, vēlāk būvdarbu sākumu atvirzīja līdz 2020. gada sākumam.
2019. gada septembrī Veselības ministrija informēja, ka slimnīcas jaunā korpusa projektam 2021. gadā papildus nepieciešami 10,8 miljoni eiro, 2022. gadā — 15,9, bet 2023. gadā — 2,5 miljoni eiro.
Tos plānoja piesaistīt pēc Eiropas Savienības fondu atlikumu un snieguma rezerves pārdales.Stradiņa slimnīcas būvniecības projektam no ES fondiem plāno pārdalīt 29,4 miljonus eiro LETA 06.09.2019.

2020. gada septembrī konkursa uzvarētāja SIA "Velve" sāka A2 korpusa būvi par 88 miljoniem eiro, bet kopā ar jauno iekārtu iepirkšanu kopējās projekta izmaksas aplēsa vairāk kā 140 miljoni eiro, paredzot, ka lielāko daļu finansējuma segs Eiropas Savienības struktūrfondi. Korpusa būvniecību sākotnēji bija plānots pabeigt 2023. gada aprīlī.Stradiņa slimnīcas būvniecību par 88 miljoniem turpinās «Velve» lsm.lv 2020. gada 22. jūlijā
2022. gada 9. jūnijā A2 korpusam svinēja spāru svētkus, bija pabeigta ēkas karkasa nesošo būvkonstrukciju izbūve.Stradiņa slimnīcas jaunajam korpusam svin spāru svētkus lsm.lv 2022. gada 9. jūnijā

2022. gada augustā PSKUS parakstīja papildvienošanos par būvdarbu termiņa pagarināšanu no 30 uz 32 mēnešiem saistībā ar jumta būvizstrādājumu piegāžu traucējumiem Krievijas iebrukuma Ukrainā dēļ.Ir parakstīta papildus vienošanās par jaunā korpusa būvdarbu termiņa pagarināšanu stradini.lv 2022. gada 8. septembrī Taču pirms kārtējās tikšanās ar SIA "Velve" pārstāvjiem 20. decembrī slimnīcas vadība paziņoja, ka būvdarbu veicējs iesniedzis pieprasījumu visu būvdarbu izmaksu indeksēšanai, tai skaitā savai peļņas daļai, kā arī pieprasījis būvdarbu termiņa pagarinājumu līdz 2023. gada beigām.Stradiņa slimnīcā bažījas, ka apdraudēta jaunās ēkas būvniecība lsm.lv 2022. gada 19. decembrī
2023. gada 22. martā PSKUS noslēdza vienošanos ar SIA “Velve” par būvdarbu turpināšanu, paredzot būvdarbu līguma summas palielinājumu par 20,7 miljoniem EUR (14%) un būvdarbu līguma termiņa pagarināšanu līdz 2024. gada 1. jūnijam. Ministru kabinetam iesniegtajā informatīvajā ziņojumā bija minēts, ka būves neprognozējamais sadārdzinājums ir 16,3 miljoni eiro.30. § Informatīvais ziņojums "Par VSIA "Paula Stradiņa klīniskā universitātes slimnīca" A ēkas otrās kārtas attīstību" Ministru kabineta 14.03.2023. sēdes protokols Nr. 14
2023. gada 5. oktobrī PSKUS kapitāla daļu turētāja pārstāve, VM valsts sekretāra amata pienākumu izpildītāja Aiga Balode ārkārtas dalībnieku sapulcē norādīja, ka PSKUS padome nav operatīvi un padziļināti izvērtējusi riskus un to īstermiņa un ilgtermiņa ietekmi uz slimnīcas vērtību, ilgtspēju un atbildīgu attīstību, tāpēc pastāv risks, ka uz 2023. gada 31. decembri ir identificējama ES finansējuma neapgūšana — apmēram 46 miljonu eiro apmērā.

2024. gada janvārī SIA "Velve" paziņoja, ka nodot projektu līdz 1. jūnijam tai ir neiespējami.
Kad slimnīca paziņoja, ka būvniecības līgumu izbeigs 13. februārī, "Velve" pauda gatavību uzņemties izlabot trūkumus un piedāvāja objektu uzbūvēt 17 mēnešos no termiņa pagarinājuma brīža, neprasot papildu finanses.«Velve» nepiekrīt būvniecības līguma laušanai ar Stradiņa slimnīcu; neielaižot objektā tiesu izpildītājus lsm.lv 2024. gada 8. februārī
2024. gada februārī bijušie PSKUS valdes locekļi Rinalds Muciņš, Agra Melne, Jānis Naglis un Ilze Kreicberga iesniedza prasības pieteikumu tiesā par viņu atsaukšanas pamatotību un saistību izpildi.Stradiņa slimnīcas bijušie valdes locekļi tiesā apstrīd atsaukšanu no amata lsm.lv 2024. gada 15. februārī
7. maijā SIA "Velve" sāka tiesiskās aizsardzības procesu, ar mērķi pasargāt būvkompāniju no tūlītējas kreditoru vēršanās pret uzņēmumu pilnā apmērā. Tiesiskās aizsardzības procesa laikā uzņēmumam "Velve" būs iespēja pabeigt esošos objektus, kā arī risināt jautājumus par savstarpējiem norēķiniem ar slimnīcu.Pēc Stradiņa slimnīcas līguma laušanas būvnieks «Velve» sāk tiesiskās aizsardzības procesu lsm.lv 2024. gada 10. maijā
5. jūnijā kļuva zināms, ka PSKUS iesniegusi tiesā pirmo prasību, lai no SIA "Velve" piedzītu zaudējumus, kas radušies, būvniekam rīkojoties prettiesiski un nepildot noslēgto līgumu.Stradiņa slimnīca iesniedz tiesā pirmo prasību pret «Velvi» vairāk nekā miljona eiro apmērā lsm.lv 2024. gada 5. jūnijā

Slimnīca plānoja līdz 2024. gada nogalei pabeigt jaunā līguma noslēgšanu, 2025. gadā sākt būvdarbus un pabeigt tos līdz 2026. gada beigām.
2024. gada augusta beigās slimnīca noslēdza līgumu ar pilnsabiedrību "P un S būvniecība" par vairāk nekā 7 miljoni eiro jaunā korpusa neatliekamajiem būvdarbiem, kas jāpaveic līdz 2025. gada februārim.Stradiņa slimnīca noslēdz 7 miljonu eiro līgumu par nepabeigtā korpusa neatliekamajiem darbiem lsm.lv 2024. gada 26. augustā
2025. gada janvārī kļuva zināms, ka A2 ēku pabeigšanai papildus ieguldītajiem 50 miljoniem eiro būs vajadzīgi vēl vismaz 67 miljoni eiro, objekta nodošanas gala termiņu pārbīdot uz 2027. gadu.Stradiņa slimnīcas A2 korpusam vajadzēs vēl 67 miljonus eiro lsm.lv 2025. gada 27. janvārī
Pēc līguma izbeigšanas 2024. gada 13. februārī Stradiņa slimnīca pārņēma būvniecības vadību un uzsāka darbu trīs posmos. Pirmajā posmā tā veica steidzamos darbus ar slimnīcas resursiem, otrajā posmā nepieciešamos darbus turpināja pilnsabiedrība “P un S būvniecība”. Trešajā posmā projektu nodeva VAS “Valsts nekustamie īpašumi” (VNĪ) pārvadībā, plānojot jauna ģenerāluzņēmēja piesaisti.Stradiņa slimnīcas A2 korpusa būvniecības pabeigšanu uzticēs VNĪ stradini.lv 2025. gada 30. aprīlī

2026. gada 19. janvārī "Valsts nekustamie īpašumi" informēja, ka A2 korpusa būvdarbu pabeigšanas iepirkumā saņemti trīs piedāvājumi no SIA "AIMASA", "NSHC Group" (SIA "Hanza Construction Group" un SIA "Baltic Construction Company"), kā arī "SNL būve" (SIA "SPYKE", VAS "Latvijas autoceļu uzturētājs" un SIA "NEWCOM Construction"). Piedāvājumu cenas ir no 101,55 līdz 133,65 miljoniem eiro bez PVN, paredzamais būvdarbu izpildes termiņš ir 36 mēneši no līguma parakstīšanas brīža.Stradiņa slimnīcas A2 korpusa būvdarbu pabeigšanas iepirkumā saņemti trīs piedāvājumi lasm.lv 2026. gada 19. janvārī

 B korpuss 
2018. gada maijā PSKUS informēja, ka pēc A2 korpusa celtniecības beigām paredzēts nojaukt nolietoto 32. korpusu (nojaukšanas izmaksas 1,2 miljoni eiro) un tajā esošās nodaļas pārcelt uz jauno B korpusu, kurā atradīsies Latvijas Kardioloģijas centrs, Asinsvadu ķirurģijas centrs, kā arī sirds un asinsvadu operāciju bloks, rehabilitācija un fizikālā medicīna, diferenciālās diagnostikas nodaļa un citas. Iecerēts, ka B korpusā būs 315 gultas vietas, bet tā kopējā platība 39 830 kvadrātmetri.Stradiņa slimnīca 2024. gadā plāno sākt jauna korpusa būvniecību LETA, 15.05.2018

2021. gada 7. septembrī Ministru kabinets atbalstīja Stradiņa slimnīcas B korpusa būvniecību. Būves kopējo budžetu plānoja 151 miljona eiro apmērā, piesaistot finanšu līdzekļus no Eiropas Savienības struktūrfondu (Eiropas Reģionālās attīstības fonda) un Kohēzijas fonda 2021.—2027. gada plānošanas perioda. Bija paredzēts, ka B korpusa attīstība līdz 2029. gadam noslēgs slimnīcas infrastruktūras atjaunošanas ciklu.Atbalsta Stradiņa slimnīcas B korpusa būvniecību; plānots ieguldīt 151 miljonu eiro lsm.lv 2021. gada 7. septembrī

Tomēr A2 korpusa celtniecības aizkavēšanās dēļ Veselības ministrija 2024. gada nogalē izlēma PSKUS B korpusam rezervēto naudu pārvirzīt citiem projektiem. No tiem 60 miljoni eiro bija paredzēti RAKUS Infektoloģijas centra pirmās kārtas būvei.Jauno RAKUS Infekciju slimnīcu cels par Stradiņa slimnīcas B korpusam paredzēto naudu lsm.lv 2025. gada 6. janvārī

 15. korpusa moduļu piebūves 
COVID-19 pandēmijas laikā 2021. gadā slimnīcas 15. korpusa priekšā uzbūvēja moduļu būves ar 20 gultvietām infekciozo pacientu izolācijai, Neatliekamā medicīnas centra observācijas telpām (1167 m2) un asinsvadu ķirurģijas operāciju bloka telpām (644 m2). Projektu finansēja no valsts budžeta līdzekļiem par 7,087 milj. EUR un moduļu uzstādīšanu veica SIA "Inos".

Pēc jaunā B korpusa izbūves 2030. gadā moduļu būves bija plānots nojaukt.

 Vēsturisko ēku atjaunošana 
2010. gada 10. februārī Veselības ministre Baiba Rozentāle Reinholda Šmēlinga projektētajā 9. korpusā atklāja PSKUS Onkoloģijas klīnikas renovētās telpas.Stradiņa slimnīca svin 100 gadu jubileju lsm.lv 2010. gada 10. februārī
2011. gada 15. aprīlī SIA „Skonto Būve” uzsāka 8. korpusa rekonstrukciju.

Kopš 2014. gada decembra PSKUS 13. korpusā darbojas Rīgas Stradiņa universitātes (RSU) Onkoloģijas institūts, kuru iekārtoja par ERAF līdzekļiem, investējot 1,7 miljonus eiro (1,366 miljonus eiro laboratorijas iekārtu iegādei, 340 000 eiro — telpu renovācijai).Svinīgi atklāts RSU Onkoloģijas institūts rsu.lv 2014. gada 12. decembrī Pēc A1 korpusa uzbūvēšanas 2017. gadā atbrīvojās arī Šmēlinga projektētie 11. un 23. korpusi, kuros pēc remonta izvietoja RSU mācību telpas.

2024. gada 11. martā slimnīca izsludināja atklātu konkursu 1908.—1910. gadā celto vissenāko ēku (23. un 24. korpusu) pārbūvei, plānojot attīstīt paliatīvo aprūpi, ārstniecības pakalpojumus pacientiem ar hroniskām un geriatriskām slimībām, kā arī rehabilitācijas pakalpojumus ambulatorajiem, dienas stacionāra un stacionārajiem pacientiem. Atjaunošanu plānoja līdz 2026. gada martam finansēt ar Atveseļošanas fonda atbalstu vairāk nekā 30,6 miljonu eiro apmērā.Stradiņa slimnīca izsludina atklātu konkursu vēsturisko ēku — 24. un 25.korpusa — projektēšanai un būvniecībai Slimnīcas jaunumi, 25.03.2024 Tomēr A2 korpusa celtniecības aizkavēšanās dēļ šo projektu apturēja uz nenoteiktu laiku.

2024. gada novembrī Šmēlinga projektētajā PSKUS 10. korpusā atklāja Latvijas Universitātes klīnisko studiju bāzi LU Medicīnas un dzīvības zinātņu fakultātes (MDZF) studentiem. Projekta kopējās izmaksas bija 2,11 miljoni eiro, tai skaitā 1,4 miljoni eiro LU finansējuma un Eiropas fondu finansējums 0,79 miljonu eiro apmērā.FOTO: Atjaunotā Stradiņa slimnīcas ēka pārtapusi modernā klīnisko studiju bāzē lsm.lv 2024. gada 12. novembrī

 Dzelzceļa pietura “Āgenskalns” 
2026. ɡada februārī "Latvijas dzelzceļa" vadība nolēma līdz 2029. gadam izbūvēt jaunu dzelzceļa pieturu “Āgenskalns” pie Paula Stradiņa Klīniskās universitātes slimnīcas Rīgā. Rīgā pie Stradiņa slimnīcas līdz 2029. gadam apņemas izbūvēt jaunu dzelzceļa pieturu lsm.lv 06.02.2026

 Nodaļas 

 Slimnīcas kvartāli un nodaļas 

 A kvartāls 

 Daudzprofilu dienas stacionārs (60.nodaļa)
 Diagnostiskās radioloģijas institūts
 Internās medicīnas, endokrinoloģijas un reimatoloģijas nodaļa (9.nodaļa)
 Gastroenteroloģijas nodaļa (10.nodaļa)
 Nefroloģijas nodaļa (8.nodaļa)
 Otorinolaringoloģijas nodaļa (15.nodaļa)
 Pacientu plānveida uzņemšana
 Peritoneālās dialīzes nodala
 Poliklīnika
 Sievietes un bērna veselības klīnikas ambulatorā dala
 Uroloģijas nodaļa (4.nodaļa)

 B kvartāls 

 Aritmoloģijas dienas stacionārs (58.nodaļa)
 Aritmoloģijas nodaļa (11.nodaļa)
 Aroda un radiācijas medicīnas centrs
 Asinsvadu ķirurģijas centra dienas stacionārs (54.nodaļa)
 Asinsvadu ķirurģijas nodaļa (24.nodaļa)
 Diagnostiskās radioloģijas institūts (15.korpuss)
 Fizikālās medicīnas un rehabilitācijas dienas stacionārs (47.nodaļa)
 Ginekoloģijas nodaļa (25.nodaļa)
 Grūtniecības patoloģijas un dzemdību nodaļa (17.nodaļa)
 Intensīvās terapijas un reanimācijas nodaļa (40.nodaļa)
 Invazīvās aritmoloģijas bloks
 Invazīvās kardioloģijas dienas stacionārs (33.nodaļa)
 Invazīvās kardioloģijas laboratorija
 Jaundzimušo intensīvās terapijas un aprūpes nodaļa (92.nodaļa)
 Kardioloģijas centra ambulatoriskā un diagnostiskā nodaļa
 Kardioloģijas dienas stacionārs (43.nodaļa)
 Kardioloģijas nodaļa (27.nodaļa)
 Multiplās sklerozes centrs
 Neatliekamās kardioloģijas nodaļa (32.nodaļa)
 Neatliekamās medicīnas centrs (NMC)
 Neiroloģijas nodaļa (20.nodaļa)
 Patoloģijas institūts
 Plaušu slimību dienas stacionārs (13.nodaļa)
 Plaušu slimību nodaļa (14.nodaļa)
 Poliklīnika
 Reto slimību kabinets
 Scintigrāfija
 Sirds ķirurģijas anestezioloģijas un intensīvās terapijas nodaļa (39.nodaļa)
 Sirds ķirurģijas dienas stacionārs (51.nodaļa)
 Sirds ķirurģijas nodaļa (91.nodaļa)
 Šūnu transplantācijas nodaļa

 C kvartāls 

 Acu slimību dienas stacionārs (34.nodaļa)
 Acu slimību nodaļa (1.nodaļa)
 Ambulatorās ķirurģijas dienas stacionārs (46.nodaļa)
 Diferenciālās diagnostikas nodaļa (41.nodaļa)
 Garīgās aprūpes un sociālā darba dienests
 Hemodialīzes nodaļa (31.nodaļa)
 Īslaicīgās ķirurģijas nodaļa (56.nodaļa)
 Klīnisko pētījumu ambulatorā nodaļa
 Krūts slimību centrs
 Ķirurģijas nodaļa (5.nodaļa)
 Ķirurģijas nodaļa (57.nodaļa)
 Lāzeroftalmoloģijas nodaļa
 Mutes, sejas un žokļu ķirurģijas centra Ambulatorā daļa
 Mutes, sejas un žokļu ķirurģijas dienas stacionārs (50.nodaļa)
 Mutes, sejas un žokļu ķirurģijas nodaļa (45.nodaļa)
 Paliatīvās aprūpes nodaļa (59.nodaļa)
 Pārmantotā vēža konsultatīvais kabinets
 Redzes kontaktkorekcijas laboratorija
 Zinātniskais institūts

 D kvartāls 

 Iepirkumu daļa
 Informācijas centrs
 Komunikācijas daļa
 Onkoloģijas dienas stacionārs (12.nodaļa)
 Onkoloģijas klīnikas ambulatorā daļa
 Onkoloģijas nodaļa (18.nodaļa)
 Personāla vadības dala
 Staru terapijas kabinets
 Valde


 Organizācija 

 Padome 
Par VSIA "Paula Stradiņa Klīniskā universitātes slimnīca" padomes locekļiem 2020. gada februārī kļuva Reinis Ceplis, Juris Lapše un Renalds Jurkevičjus. 2023. gada 5. oktobrī PSKUS kapitāla daļu turētāja pārstāve, Veselības ministrijas (VM) valsts sekretāra pienākumu izpildītāja Aiga Balode ārkārtas sapulcē norādīja, ka PSKUS padome nav operatīvi un padziļināti izvērtējusi riskus un to īstermiņa un ilgtermiņa ietekmi uz slimnīcas vērtību, ilgtspēju un atbildīgu attīstību.Ārkārtas dalībnieku sapulcē atsaukta Stradiņa slimnīcas padome inbox.eu 2023-10-05
Tajā pašā dienā VM iecēla PSKUS pagaidu padomi, kuras pilnvaru laiks bija viens gads.Stradiņa slimnīcai risks pazaudēt 46 miljonus eiro ES naudas; no amatiem atsauc padomi lsm.lv 2023. gada 5. oktobrī
Par PSKUS pagaidu padomes vadītāju kļuva Normunds Staņēvičs, par tās locekļiem Pēteris Stradiņš un Iluta Riekstiņa.Veiktas izmaiņas Paula Stradiņa klīniskās universitātes slimnīcas padomē vm.gov.lv 05.10.2023.
2025. gada 2. janvārī Ilutas Riekstiņas vietā par pagaidu padomes locekli kļuva Anita Slokenberga.Darbu Paula Stradiņa klīniskās universitātes slimnīcas pagaidu padomē sāk Anita Slokenberga stradini.lv 02.01.2025
2025. gada 23. maijā notika PSKUS kapitāldaļu turētāja VM ārkārtas dalībnieku sapulce, kurā apmierināja pagaidu padomes priekšsēdētāja Normunda Staņēviča lēmumu atstāt amatu.Noslēdzot pārmaiņu vadības posmu, Normunds Staņēvičs atstāj Stradiņa slimnīcas padomes priekšsēdētāja amatu stradini.lv 23.05.2025

 Valde 
2023. gada 27. oktobrī PSKUS pagaidu padome izteica neuzticību slimnīcas valdei, atceļot no amatiem Rinaldu Muciņu, Ilzi Kreicbergu, Jāni Nagli un Agru Melni un iecēla slimnīcas pagaidu valdi ar pilnvaru termiņu uz vienu gadu. Pagaidu valdes priekšsēdētāja amatā nonāca Lauris Vidzis, bet valdes locekļu amatos – Džineta Heinrihsone un Ģirts Ansons.Stradiņa slimnīcas būvniecības risku ēnā atceļ tās valdi; risks zaudēt 70 miljonus eiro lsm.lv 2023. gada 27. oktobrī 

2024. gada 14. novembrī pēc atklāta konkursa VM iecēla jaunu valdiː valdes priekšsēdētājs Lauris Vidzis, valdes locekļi Ģirts Ansons un Dace Žentiņa. Vēlāk par Valdes locekli uz vienu gadu kļuva arī Artūrs Ozoliņš.

 Negadījumi 
2013. gada augustā PSKUS 32. korpusā skābekļa sadales telpā notika ugunsgrēks 50 m2 platībā un sprāga 23 skābekļa baloni puspagrabā, kas atstāja bojājumus un traucējumus augšstāva Neatliekamās Medicīnas centra uzņemšanas nodaļas darbībā, no kurienes evakuēja 170 pacientus.

 Galerija 

 Senā slimnīcas daļa 
Attēli no 2015. gada.

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Paula Stradiņa klīniskās universitātes slimnīcas mājas lapa 

Kategorija:Slimnīcas Rīgā
Kategorija:V līmeņa slimnīcas Latvijā