Rogovka

Rogovka  (vēsturiski arī Nautrēni, ) ir ciems Rēzeknes novada Nautrēnu pagastā, pagasta centrs. Izvietojies ceļu krustojumā pagasta dienvidaustrumos  no novada centra Rēzeknes un  no Rīgas. Rogovkā dzīvo piektā daļa pagasta iedzīvotāju. 

Rogovkā atrodas pagasta pārvalde, Nautrēnu vidusskola, bērnudārzs, sporta halle — kultūras nams (atklāts 2000. gadā), bibliotēka, novadpētniecības muzejs, ģimenes ārsta prakse, aptieka, pasts, Nautrēnu Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas Romas katoļu baznīca. Nautrēnu vidusskolā atrodas arī J.Soikana bērnu mākslas skolas filiāle un Latgales kultūrvēstures un latgaliešu valodas metodiskais centrs.

 Vēsture 
Rogovkas ciems ar Nautrānu vārdu (16. gadsimtā - Neuterschen, Nauterany)Antons Rancāns, "Krievināšana", 2014., ISBN 978-9934-14-243-7. izveidojies senas apmetnes vietā ap baznīcu. Ap 1819.gadu Zaļmuižas īpašnieks Nikolajs Rozenšilds-Paulins pie baznīcas uzcēlis krogu, ko nosaucis par Rogovkas krogu pēc vācu nosaukuma Roh Gau, un vēl citas ēkas, pēc kā sākusies ciema straujāka attīstība, un tas kļuva par nozīmīgu tirdzniecības centru pusceļā starp Rēzekni un Kārsavu. Rozenšildi-Paulini visā savā teritorijā aktīvi veica pārkrievošanu un saimniecības attīstību. 1827. gadā pirmoreiz rakstos arī kā ciema nosaukums parādās Rogovka. Ar 1850. gadu Nautrānu draudzei nācās savas katoļu baznīcas grāmatas turpmāk vest krievu valodā un ciemu dēvēt par Rogovku. Dzimtbūšanas atcelšana Latgalē 1861. gadā smagi iedragāja dzimtas kundzību un rocību, ko vēl pasliktināja toreizējā Zaļmuižas un Rogovkas saimnieka Modesta nežēlīgais raksturs. Arī viņa dēlam neizdevās izkļūt no parādiem.

1905. gada revolūcijas laikā Rogovka latgaliešu avīzēs atkal parasti tika dēvēta par Nautrāniem.

Pēc Oktobra revolūcijas un Latvijas pilsoņu kara laikā Rogovka un apkaime tika pilnīgi izlaupīta, bandu un armiju vardarbībā gāja bojā daudzi iedzīvotāji. Vēl 1920. gadu beigās sīku bandu darbība pagastā nebija apspiesta.

1925. gadā Rogovkai (Ragaukai) piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu. 1935. gadā ciemā bija 50 mājas ar 253 iedzīvotājiem. Padomju laikā Rogovka (Nautrēni) bija ciema padomes un padomju saimniecības «Nautrēni» centrs. 1989. gadā Rogovkā bija 333 iedzīvotāji.

 Reliģija 
200px|thumbnail|left|Rogovkas pareizticīgo baznīca Latvijas Etnogrāfiskajā brīvdabas muzejā
Lielākā daļa Nautrēnu pagasta iedzīvotāju pieder pie Romas katoļiem. Rogovkas centrā ir sarkaniem ķieģeļiem būvētā katoļu baznīca. Tā celta laika posmā no 1901. līdz 1914. gadam. Baznīcas ērģeļu iegādi 1939. gadā daļēji sponsorējis toreizējais Latvijas valsts prezidents Kārlis Ulmanis . Rogovkas katoļu baznīcas ērģeles ir valsts nozīmes mākslas piemineklis. 

Starpkaru periodā Nautrēnu draudze bija viena no lielākajām katoļu draudzēm Latgalē, ap sevi sapulcinot 9000 draudzes locekļu.

Rogovkas pareizticīgo baznīca, kas celta 20. gadsimta 30. gados, atradās iepretim Romas katoļu baznīcai pretējā Rasnupļu—Dekteru ceļa pusē. To cēlis vietējais namdaris Pēteris Puksts pēc Ziemeļkrievijas (Karēlijas) baznīcu celtniecības paraugiem. 20. gadsimta 70. gados tā pārvesta uz Latvijas etnogrāfisko brīvdabas muzeju.

 Iedzīvotāju skaits 

 Atsauces 

Kategorija:Latvijas pagastu centri