2023. gads

2023. gads () bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās svētdienā. Tas bija mūsu ēras divdesmit pirmā gadsimta un trešās tūkstošgades 23. gads, kā arī 3. gads divdesmit pirmā gadsimta trešajā desmitgadē.

Gada laikā COVID-19 pandēmijas smaguma pakāpe mazinājās, un maijā PVO izbeidza globālās ārkārtas situācijas statusu.
Šajā gadā turpinājās 2022. gadā aizsāktais Krievijas iebrukums Ukrainā un daļas teritorijas okupācija. Turpinājās Mjanmas pilsoņu karš, un vairākās Āfrikas valstīs notika apvērsumi, bruņoti konflikti un politiskās krīzes. Oktobrī saasinājās Izraēlas un Palestīnas konflikts, kad paramilitārā organizācija Hamās uzsāka karu pret Izraēlu. Septembrī Azerbaidžāna ieņēma Kalnu Karabahu, un vairāk nekā  armēņu bija jādodas bēgļu gaitās.
Februārī vairākās spēcīgās zemestrīcēs Turcijā un Sīrijā bojā gāja vismaz  cilvēku.

 Notikumi 
 Janvāris 
 1. janvāris:
 par Eiropas Savienības prezidējošo valsti kļuva Zviedrija, nomainot Čehiju.
 par Eiropas kultūras galvaspilsētām kļuva Elefsina (Grieķija), Timišoara (Rumānija) un Vesprēma (Ungārija).
 Horvātijā ieviesa eiro, tai kļūstot par 20. Eirozonas dalībvalsti; Horvātija kļuva par Šengenas zonas dalībvalsti.
 Luizs Inasiu Lula da Silva kļuva par Brazīlijas prezidentu pēc tam, kad vēlēšanu otrajā kārtā  uzvarēja iepriekšējo prezidentu Žairu Bolsonaru.
 Uzbekistāna pabeidza pāreju no kirilicas uz latīņu alfabēta izmantošanu.Uzbekistan Aims For Full Transition To Latin-Based Alphabet By 2023, February 12, 2021 12:54 GMT, RadioFreeEurope
 5. janvāris — Svētā Pētera laukumā Vatikānā notika Romas pāvesta Benedikta XVI bēres.
 8. janvāris:
 COVID-19 pandēmija: Ķīna atvēra savas robežas ārvalstniekiem, tādā veidā pārtraucot ceļošanas ierobežojumus, ko ieviesa 2020. gada martā.
 bijušā Brazīlijas prezidenta Žaira Bolsonaru atbalstītāji iebruka Nacionālajā kongresā, Federālajā augstākajā tiesā un prezidenta pilī.
no 10. janvāra līdz 17. janvārim — aukstuma vilnī Afganistānā gāja bojā 166 cilvēki un  mājlopi.
 15. janvāris — aviokatastrofā Nepālā gāja bojā 72 cilvēki, kad nolaišanās laikā Yeti Airlines lidaparāts strauji zaudēja augstumu un iegāzās aizā tikai dažu kilometru attālumā no lidostas.
 16. janvāris — Tigrajas karš: saskaņā ar Āfrikas Savienības atbalstīto miera līgumu starp Etiopijas valdību un Tigrejas Tautas atbrīvošanas fronti no Tigrejas reģiona atkāpās Amharas īpašie spēki.
 18. janvāris — Ukrainā helikoptera avārijā Brovari netālu no Kijivas gāja bojā 14 cilvēki, tostarp Ukrainas iekšlietu ministrs Deniss Monastirskis.
 21. janvāris:
 Burkinafaso pieprasīja, lai Francijas bruņotie spēki atkāpjas no tās teritorijas pēc tam, kad tika apturēts militārais nolīgums, kas ļāva Francijas karaspēkam uzturēties valstī.
 Tigrajas karš: Eritrejas spēki atkāpās no Širas un citām lielākajām pilsētām Etiopijas Tigrejas reģionā.
 25. janvāris — par Jaunzēlandes premjerministru kļuva Kriss Hipkinss, nomainot Džasindu Ārdērnu.
 27. janvāris — Izraēlā sākas plaši nemieri pēc Izraēlas militārā reida Dženīnā, kurā bija nogalināti deviņi palestīnieši; pēc tam Izraēlas apdzīvotajās teritorijās tika palaisti aizdedzinoši gaisa baloni; Izraēla atbildēja ar mērķtiecīgiem gaisa triecieniem; vēlāk tajā pašā dienā Neves Jākova sinagogā teroristu uzbrukumā tika nogalināti septiņi ebreju civiliedzīvotāji.
 no 27. janvāra līdz 28. janvārim — Čehijas prezidenta vēlēšanu otrajā kārta uzvarēja Petrs Pavels.

 Februāris 
 1. februāris — finanšu krīzes apstākļos Libānas centrālā banka devalvēja Libānas mārciņu par 90 %.
 3. februāris — ASV paziņoja, ka izseko iespējamos Ķīnas spiegošanas balonus virs Amerikas, no kuriem viens dreifēja no Jukonas uz Dienvidkarolīnu, bet nākamajā dienā tika notriekts, un otrs balons lidoja virs Kolumbijas un Brazīlijas; šim notikumam sekoja turpmāki liela augstuma objektu atklāšanas un notriekšanas gadījumi citviet.
 6. februāris — Turcijas dienvidrietumos un Sīrijā notika 7,8 un 7,7 magnitūdu stipras divas zemestrīces; bojā gāja vairāk nekā  cilvēku un vairāk nekā 121 tūkstotis ievainoti.
 13. februāris — Bangladešas prezidenta vēlēšanām, kas bija paredzētas 19. februārī, bija izvirzīts vienīgais kandidāts — Mohameds Šahabudins, tādēļ viņu apstiprināja kā oficiāli ievēlētu.
 14. februāris — Eiropas Parlaments apstiprināja aizliegumu no 2035. gada Eiropas Savienībā pārdot jaunus benzīna un dīzeļdegvielas transportlīdzekļus, atsaucoties uz nepieciešamību cīnīties pret klimata pārmaiņām Eiropā un veicināt elektrisko transportlīdzekļu izmantošanu.
 15. februāris — Kazahstānas bijušajam prezidentam Nursultanam Nazarbajevam atņēma visas privilēģijas un tautas līdera statusu ("Jelbasi").
 16. februāris — par Moldovas premjerministru kļuva Dorins Rečans, nomainot Nataliju Gavrilicu.
 21. februāris — Vladimirs Putins paziņoja, ka Krievija pārtrauc dalību līgumā ar ASV par stratēģisko uzbrukuma ieroču samazināšanu.
 25. februāris — Nigērijas prezidenta vēlēšanās uzvarēja Bola Tinubu.
 28. februāris — Grieķijā vilcienu sadursmē gāja bojā 57 cilvēki un daudzi tika ievainoti; tā ir uzskatāma par Grieķijā lielāko dzelzceļa katastrofu upuru skaita ziņā.

 Marts 
 2. marts — Vjetnamas parlaments par valsts prezidentu ievēlēja Vo Vanu Thiongu.
 5. marts — Igaunijas parlamenta vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Reformu partija.
 no 6. marta līdz 10. martam — Gruzijas galvaspilsētā Tbilisi notika protesti pret "Ārvalstu aģentu" likumu, protestu rezultātā likuma pieņemšanu apturēja.
 10. marts:
 Ķīnas Tautas kongress vienbalsīgi pārvēlēja Sji Dzjiņpinu par Ķīnas Tautas Republikas prezidentu bezprecedenta trešajam termiņam.
 Irāna un Saūda Arābija vienojas atjaunot 2016. gadā pārtrauktās diplomātiskās attiecības sarunās ar Ķīnas starpniecību.
 bankrotēja ASV 16. lielākā banka Silicon Valley Bank, radot lielāko banku bankrotu kopš 2008. gada finanšu krīzes, ietekmējot uzņēmumus visā pasaulē.
 11. marts — par Ķīnas Tautas Republikas premjerministru kļuva Li Cjans, nomainot Li Kecjanu.
 16. marts — Moldovas parlaments apstiprināja likumprojektu par jēdziena "moldāvu valoda" aizstāšanu ar "rumāņu valoda" visos oficiālajos dokumentos.
 17. marts — Starptautiskā krimināltiesa izdeva Krievijas prezidenta Vladimira Putina aresta orderi par Ukrainas bērnu deportāciju uz Krievijas teritoriju.
 19. marts — Šveices investīciju banka UBS Group piekrita pirkt Credit Suisse par 3 miljardiem Šveices franku (3,2 miljardiem ASV dolāru), veicot visu akciju darījumu ar Šveices valdības un Šveices finanšu tirgus uzraudzības iestādes starpniecību.
 25. marts — Krievijas prezidents Vladimirs Putins paziņoja, ka ar Baltkrievijas prezidentu Aleksandru Lukašenko ir noslēgta vienošanās par taktisko kodolieroču izvietošanu Baltkrievijas teritorijā.

 Aprīlis 
 2. aprīlis — Somijas parlamenta vēlēšanās visvairāk balsu saņēma Peteri Orpo vadītā centriski labējā Nacionālās koalīcijas partija.
 4. aprīlis — Somija kļuva par 31. NATO dalībvalsti.
 14. aprīlis:
 palaista Eiropas Kosmosa aģentūras zonde JUICE Jupitera un tā pavadoņu pētīšanai.
 Ķīnas eksperimentālajā tokamakā EAST sasniegta plazmas stabila noturēšana rekordilgas 403 sekundes.
 15. aprīlis:
 Vācijā slēdza pēdējās trīs atomelektrostacijas;
 Sudānā sākās kaujas starp Sudānas bruņotajiem spēkiem un paramilitārajiem Ātrās reaģēšanas spēkiem, tie ieņēma Hartūmas starptautisko lidostu un prezidenta pili Hartūmā.
 19. aprīlis — Jemenas galvaspilsētā Sanā, labdarības pasākuma laikā izceļoties drūzmai, gāja bojā vismaz 85 cilvēki un vairāk nekā 320 tika ievainoti.
 20. aprīlis — pirmo reizi palaista visu laiku lielākā raķete SpaceX Starship, kas eksplodēja 4 minūtes pēc pacelšanās.

 Maijs 
 1. maijs — tika slēgta ASV banka First Republic Bank, to izsolē par 10,7 miljardiem ASV dolāru iegādājās JPMorgan Chase.
 5. maijs — Pasaules Veselības organizācija izsludināja, ka COVID-19 pandēmija vairs nav starptautiska ārkārtas situācija.
 6. maijs — Vestminsteras abatijā notika Apvienotās Karalistes karaļa Čārlza III kronēšanas ceremonija.
 no 9. maija līdz 13. maijam — Liverpūlē notika Eirovīzijas dziesmu konkurss; konkursā uzvarēja Lorīna no Zviedrijas ar dziesmu Tattoo.
 22. maijs — Krievijas Belgorodas apgabalā Krievu brīvprātīgo korpuss un Leģions "Krievijas Brīvība" uzsāka kaujas operāciju pret Krievija bruņotajiem spēkiem; nākamajā dienā kaujinieki atkāpās.
 no 12. maija līdz 28. maijam — Somijā un Latvijā norisinājās Pasaules čempionāts hokejā.
 no 27. maija līdz 28. maijam — notika sadursmes starp Taliban un Irānu, 3 talibi gāja bojā; vēlāk puses atrisināja situāciju.
 28. maijs — Turcijas prezidenta vēlēšanās uzvarēja līdzšinējais prezidents Redžeps Tajips Erdogans, otrajā vēlēšanu kārtā iegūstot 52,14% balsu.
 30. maijs — Krievijas iebrukums Ukrainā: Krievijas galvaspilsētai Maskavai tika veikts bezpilota lidaparātu uzbrukums.
 31. maijs — par Latvijas Valsts prezidentu ievēlēja ārlietu ministru Edgaru Rinkēviču.

 Jūnijs 
 2. jūnijs — vilcienu sadursmē Indijas Orisas štatā bojā gāja vismaz 296 un ievainoti vairāk nekā 1200 cilvēki.
 6. jūnijs — Krievijas iebrukums Ukrainā: Krievijas spēki Hersonas apgabalā uzspridzināja Kahovkas ūdenskrātuves (Kahovkas hidroelektrostacijas) aizsprostu, izraisot plašu teritoriju applūšanu un cilvēku upurus.
 14. jūnijs — Kembridžas Universitātes zinātnieki pirmo reizi radīja cilvēka embriju tikai no cilmes šūnām, neizmantojot spermatozoīdus un olšūnas.
 18. jūnijs — zemūdens peldlīdzekļa "Titan" implozija: sākās starptautiska meklēšanas un glābšanas operācija, kad netālu no kuģa "Titāniks" vraka pazuda zemūdens peldlīdzeklis, kurā atradās pieci cilvēki.
 20. jūnijs — par Somijas premjerministru kļuva Peteri Orpo, nomainot Sannu Marinu.
 23. jūnijs — Vāgnera grupas vadītājs Jevgeņijs Prigožins uzsāka bruņotu sacelšanos pret Krievijas varas iestādēm, kas noslēdzās 24. jūnijā ar vienošanos par tās pārtraukšanu.
 26. jūnijs — par Grieķijas premjerministru kļuva Kirjaks Micotakis, nomainot Joanni Sarmu.
 27. jūnijs — Krievijas iebrukums Ukrainā: Krievijas bruņoto spēku raķešu uzbrukumā Kramatorskai tika nogalināti 12 un ievainoti 65 civiliedzīvotāji.
 30. jūnijs — Brazīlijas Augstākā vēlēšanu tiesa bloķēja bijušā valsts prezidenta Žaira Bolsonaru iespēju pretendēt uz amatu līdz 2030. gadam, jo viņš mēģināja apdraudēt 2022. gada Brazīlijas vispārējās vēlēšanas, nepamatoti apgalvojot par vēlētāju krāpšanu, un ļaunprātīgi izmantoja savas pilnvaras, izmantojot valdības saziņas kanālus.

 Jūlijs 
 1. jūlijs — par Eiropas Savienības prezidējošo valsti kļuva Spānija, nomainot Zviedriju.
 3. jūlijs — iebrukums Dženinā: atbildot uz teroristu uzbrukumiem, Izraēlas bruņotie spēki veica lielāko reidu Rietumkrastā kopš 2005. gada, iebrūkot Dženinas nometnē; bojā gāja 14 cilvēki un vairāk nekā 100 ievainoti.
 11. un 12. jūlijs — Viļņā, Lietuvā notika 2023. gada NATO samits.
 14. jūlijs — ASV aktieru arodbiedrības SAG-AFTRA dalībnieki sāka streiku, pievienojoties scenāristiem Amerikas Scenāristu ģildes streikā.
 23. jūlijs — Grieķijā augstās gaisa temperatūras un savvaļas ugunsgrēku dēļ no Rodas salas evakuēja desmitiem tūkstošu tūristu; tā kļuva par lielāko cilvēku evakuāciju Grieķijas vēsturē.
 26. jūlijs — militārais apvērsums Nigērā: varu valstī pārņēma militārā hunta, kas gāza prezidentu Mohamedu Bazumu.

 Augusts 
 6. augusts — nobraucot no sliedēm vilcienam Sindā, Pakistānā, bojā gāja 30 cilvēki.
 9. augusts — kampaņas mītiņā Kito tika nogalināts Ekvadoras prezidenta amata kandidāts Fernando Viljavisenso.
 19. augusts — Krievijas Mēness nolaižamais aparāts Luna-25 nekontrolēti ietriecās Mēness virsmā.
 23. augusts:
 Krievijā lidmašīnas avārijā Tveras apgabalā gāja bojā 7 pasažieri un 3 apkalpes locekļi, to skaitā algotņu grupējuma "Vagner" līderi Jevgeņijs Prigožins un Dmitrijs Utkins.
  Chandrayaan-3: uz Mēness virsmas veiksmīgi nosēdās Indijas nolaižamais aparāts Vikram, tādējādi Indija kļuva par pirmo valsti, kas sasniegusi Mēness Dienvidpolu.
 30. augusts — pēc Gabonas prezidenta vēlēšanu, kurās atkārtoti uzvarēja Ali Bongo, rezultātu paziņošanas militārpersonas veica valsts apvērsumu un izveidoja Pārejas un institūciju atjaunošanas komiteju, tādējādi izbeidzot Bongo ģimenes 56 gadu ilgu valdīšanu.

 Septembris 
 8. septembris — Marokā 6,9 magnitūdu stiprā zemestrīcē gāja bojā vairāk nekā 2900 cilvēku.
 14. septembris — Eiropas Centrālā banka paaugstināja eirozonas procentu likmes līdz visu laiku augstākajam līmenim — 4 %, ņemot vērā notiekošo inflācijas spiedienu visā kontinentā.
 19. septembris — Azerbaidžāna uzsāka militāro operāciju Kalnu Karabahā, kas beidzās ar Azerbaidžānas spēku uzvaru un vairāk nekā 100 tūkstošu armēņu bēgšanu no Kalnu Karabahas.
 20. septembris — arheologi Zambijā atklāja senākās zināmās koka būves paliekas, kuru vecums ir vismaz  gadi.
 24. septembris — uz Zemes nolaidās ASV zondes OSIRIS-REx kapsula ar asteroīda Bennu paraugiem.

 Oktobris 
 7. oktobris:
 Izraēlas—Hamās karš: Palestīnas paramilitārā organizācija Hamās no Gazas joslas uz Izraēlas apdzīvotajām vietām izšāva tūkstošiem raķešu, kā arī Izraēlā iebruka aptuveni 2500 palestīnieši; bojā gāja aptuveni 1200 Izraēlas pilsoņi un ārzemnieki, kā arī saņemti 242 ķīlnieki. Izraēla atbildēja ar aviācijas triecieniem Gazas joslā, nogalinot vismaz 198 cilvēku. Izraēla sāka rezervistu iesaukšanu.Izraēlas premjers pavēl sākt «atbildes karu» pēc palestīniešu kaujinieku raķešu uzbrukumiem lsm.lv 2023. gada 7. oktobrī
 Afganistānas Herātas vijaletā notika vairākas zemestrīces, bojā gāja vairāk kā 1400 cilvēku un ievainoti aptuveni 1200 cilvēku. Zemestrīces grūdienus varēja just arī Irānā un Turkmenistānā. Šis bija nāvējošākās zemestrīces Afganistānā kopš 1988. gada.Powerful earthquake and aftershocks kill dozens and injure many more in western Afghanistan
 8. oktobris — Izraēlas—Hamās karš: Izraēla pirmo reizi kopš 1973. gada izsludināja karastāvokli.Israel formally declares war, approves 'significant' steps to retaliate for Hamas attack
 11. oktobris — ExxonMobil paziņoja, ka par 65 miljardiem ASV dolāru iegādāsies naftas uzņēmumu Pioneer Natural Resources, kas būtu lielākā apvienošanās enerģētikas jomā pēdējos 20 gados.
 13. oktobris — Microsoft pabeidza datorspēļu uzņēmuma Activision Blizzard iegādi par 68,7 miljardiem ASV dolāru.
 15. oktobris — Polijas parlamenta vēlēšanās visvairāk balsu saņēma valdošā nacionālkonservatīvā partija "Likums un taisnīgums" (PiS), taču vairākumu parlamentā ieguva opozīcijā esošie politiskie spēki.
 23. oktobris — Chevron paziņoja, ka par 50 miljardiem ASV dolāru iegādāsies naftas un gāzes uzņēmumu Hess.
 27. oktobris — Izraēlas—Hamās karš: Izraēla sāka militāru sauszemes operāciju Gazas joslas ziemeļos.

 Novembris 
 1. novembris — Apvienotajā Karalistē notika pirmais mākslīgā intelekta drošības samits, kurā 28 valstis parakstīja "pasaulē pirmo nolīgumu" par to, kā pārvaldīt riskantākos mākslīgā intelekta veidus.
 6. novembris — Izraēlas—Hamās karš: bojāgājušo skaits Gazā pārsniedza . ASV prezidents Džo Baidens, runājot ar Izraēlas premjerministru Benjaminu Netanjahu, aicina izsludināt "humāno pauzi" cīņās, lai palielinātu palīdzības plūsmu civiliedzīvotājiem.
 7. novembris — Portugāles premjers Antoniu Košta paziņoja par demisiju korupcijas skandāla dēļ.
 19. novembris — Argentīnas prezidenta vēlēšanās uzvarēja labējo kandidāts Havjers Milejs.
 22. novembris:
 Izraēlas—Hamās karš: Izraēla un Hamās vienojas par četru dienu pamieru — pirmo karadarbības pārtraukumu, kura laikā apmaiņā pret palestīniešu ieslodzītajiem tika atbrīvoti daudzi ķīlnieki no Izraēlas;
 uzņēmums Broadcom pabeidza programmatūras izstrādātāja VMware pārņemšanu, veicot darījumu 69 miljardu ASV dolāru vērtībā.
 26. novembris — Francijā, Nicā notika 21. Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss.

 Decembris 
 3. decembris — Venecuēlā referendumā vēlētāju vairākums nobalsoja par to, lai kaimiņvalsts Gajānas Esekibo teritoriju iekļautu Venecuēlas sastāvā.
 7. decembris — paziņots, ka Prinstonas Universitātes fiziķu komanda pirmo reizi ir spējusi sasaistīt atsevišķas molekulas kvantu sapīšanās stāvokļos.
 21. decembris — Kārļa Universitātē Prāgā notika nāvējošākā masu apšaude Čehijas vēsturē, kurā gāja bojā 15 un ievainoti 25 cilvēki.

 Miruši 
 Janvāris 
  — Kens Bloks (Ken Block), ASV autosportists (dzimis 1967. gadā)
 :
 Volters Kaningems (Walter Cunningham), ASV astronauts (dzimis 1932. gadā)
 Ruslans Hasbulatovs (Руслан Хасбулатов), Krievijas ekonomists un politiķis (dzimis 1942. gadā)
 Abdels Salams Majali (عبد السلام المجالي), Jordānijas politiķis, premjerministrs (dzimis 1925. gadā)
 :
 Feja Veldone (Fay Weldon), britu rakstniece, esejiste un dramaturģe (dzimusi 1931. gadā)
 Rozija Mitermaiere (Rosi Mittermaier), Vācijas kalnu slēpotāja (dzimusi 1950. gadā)
  — Ērls Bouens (Earl Boen), amerikāņu aktieris (dzimis 1941. gadā)
  — Džanluka Vjalli (Gianluca Vialli), Itālijas futbolists un treneris (dzimis 1964. gadā)
  — Rasels Benkss (Russell Banks), amerikāņu rakstnieks (dzimis 1940. gadā)
 :
 Melinda Dilone (Melinda Dillon), amerikāņu aktrise (dzimusi 1939. gadā)
 Čārlzs Simičs (Charles Simic, Чарлс Симић), serbu izcelsmes amerikāņu dzejnieks (dzimis 1938. gadā)
 :
 Džefs Beks (Jeff Beck), amerikāņu ģitārists (dzimis 1944. gadā)
 Konstantīns II (Κωνσταντῖνος Β΄), pēdējais Grieķijas Karalistes konstitucionālais monarhs (dzimis 1940. gadā)
 Džordžs Pells (George Pell), Austrālijas garīdznieks, katoļu baznīcas kardināls (dzimis 1941. gadā)
  — Murtaza Rahimovs (Муртаза Рахимов, Мортаза Рәхимов), krievu-baškīru politiķis, Baškortostānas prezidents (dzimis 1934. gadā)
  — Līza Marija Preslija (Lisa Marie Presley), amerikāņu dziedātāja un dziesmu autore (dzimusi 1968. gadā)

 Klāss Lestanders (Klas Lestander), Zviedrijas biatlonists (dzimis 1931. gadā)
 Džūlians Sendss (Julian Sands), angļu aktieris (dzimis 1958. gadā)
  — Inna Čurikova (Инна Чурикова), PSRS un Krievijas aktrise (dzimusi 1943. gadā)
  — Vahtangs Kikabidze (ვახტანგ კიკაბიძე), gruzīnu aktieris, dziedātājs, režisors un sabiedriskais darbinieks (dzimis 1938. gadā)
  — Džina Lollobridžida (Gina Lollobrigida), itāļu aktrise un fotožurnāliste (dzimusi 1927. gadā)
  — Lusila Randona (Lucile Randon), franču mūķene, ilgdzīvotāja, vecākais zināmais cilvēks pasaulē (dzimusi 1904. gadā)
 :
 Deniss Monastirskis (Денис Монастирський), ukraiņu jurists un politiķis (dzimis 1980. gadā)
 Deivids Krosbijs (David Crosby), amerikāņu folkroka pionieris (dzimis 1941. gadā)
  — Alvaro Koloms (Álvaro Colom), Gvatemalas inženieris, uzņēmējs un politiķis, valsts prezidents (dzimis 1951. gadā)
  — Sindija Viljamsa (Cindy Williams), amerikāņu aktrise (dzimusi 1947. gadā)
 :
 Barets Strongs (Barrett Strong), ASV dziedātājs un dziesmu autors (dzimis 1941. gadā)
 Joahims Zīgerists, Vācijas un Latvijas žurnālists un politiķis (dzimis 1947. gadā)
 Liza Loringa (Lisa Loring), amerikāņu aktrise (dzimusi 1958. gadā)
  — Annija Veršinga (Annie Wersching), amerikāņu aktrise (dzimusi 1977. gadā)
  — Bobijs Halls (Bobby Hull), Kanādas hokejists (dzimis 1939. gadā)

 Februāris 
  — Žans Pjērs Žabuijs (Jean-Pierre Jabouille), Francijas autosportists (dzimis 1942. gadā)
  — Pako Rabanne (Paco Rabanne), Spānijas modes dizaineris (dzimis 1934. gadā)
  — Pervezs Mušarafs (پرويز مشرف), Pakistānas politiķis, valsts prezidents un premjerministrs (dzimis 1943. gadā)
  — Kristians Atsu (Christian Atsu), Ganas futbolists (dzimis 1992. gadā)
 :
 Bērts Bekaraks (Burt Bacharach), ASV mūziķis (dzimis 1928. gadā)
 Miroslavs Blaževičs (Miroslav Blažević), Horvātijas futbolists un treneris (dzimis 1935. gadā)
 Ivans Silajevs (Иван Силаев), padomju un krievu politiķis, PSRS ministru padomes priekšsēdētājs (dzimis 1943. gadā)
 :
 Hanss Modrovs (Hans Modrow), vācu politiķis, VDR ministru padomes priekšsēdētājs (dzimis 1928. gadā)
 Karloss Saura (Carlos Saura), spāņu kinorežisors, fotogrāfs un rakstnieks (dzimis 1932. gadā)
  — Hosē Marija Gil-Robls (José María Gil-Robles y Gil-Delgado), 8. Eiropas Parlamenta prezidents (dzimis 1935. gadā)
  — Rakela Velča (Raquel Welch), ASV aktrise un modele (dzimusi 1940. gadā)
  — Tims Lobingers (Tim Lobinger), Vācijas vieglatlēts (dzimis 1972. gadā)
  — Gregs Fosters (Greg Foster), ASV vieglatlēts (dzimis 1958. gadā)
  — Amansio Amaro (Amancio Amaro), Spānijas futbolists un treneris (dzimis 1939. gadā)

 Marts 
  — Žists Fontēns (Just Fontaine), Francijas futbolists (dzimis 1933. gadā)
 :
 Kendzaburo Oe (大江 健三郎), Japānas rakstnieks (dzimis 1935. gadā)
 Toms Saizmors (Tom Sizemore), ASV aktieris (dzimis 1961. gadā)
  — Dmitro Kocjubailo (Дмитро Коцюбайло), Ukrainas karavīrs (dzimis 1995. gadā)
  — Diks Fosberijs (Dick Fosbury), ASV vieglatlēts (dzimis 1947. gadā)
  — Lenss Rediks (Lance Reddick), ASV aktieris un mūziķis (dzimis 1962. gadā)
 19. marts — Žans Žaks Favjē (Jean-Jacques Favier), Francijas kosmonauts (dzimis 1949. gadā)
  — Viliss Rīds (Willis Reed), ASV basketbolists, treneris un menedžeris (dzimis 1942. gadā)
  — Vladimirs Čurovs (Владимир Чуров), Krievijas politiķis, Centrālās vēlēšanu komisijas vadītājs (dzimis 1953. gadā)
  — Gordons Mūrs (Gordon Moore), ASV inženieris un uzņēmējs, Intel dibinātājs (dzimis 1929. gadā)
  — Rjuiči Sakamoto (坂本 龍一), japāņu komponists, mūziķis un aktieris (dzimis 1952. gadā)

 Aprīlis 
  — Vlodzimežs Šmidts (Włodzimierz Schmidt), Polijas šahists (dzimis 1943. gadā)
  — Vladlens Tatarskis (Владлен Татарский), Krievijas militārais blogeris un propagandists (dzimis 1982. gadā)
  — Lase Velanders (Lasse Wellander), Zviedrijas mūziķis, ABBA ģitārists (dzimis 1952. gadā)
 :
 Kreigs Brīns (Craig Breen), Īrijas autosportists (dzimis 1990. gadā)
 Mērija Kvanta (Mary Quant), britu modes dizainere (dzimusi 1930. gadā)
  — Ahmads Džamals (Ahmad Jamal), ASV mūziķis (dzimis 1930. gadā)
  — Olehs Barna (Олег Барна), Ukrainas cilvēktiesību aktīvists, politiķis un karavīrs (dzimis 1967. gadā)
  — Munbins (문빈), Dienvidkorejas mūziķis, aktieris un modelis (dzimis 1998. gadā)
  — Harijs Belafonte (Harry Belafonte), ASV mūziķis, aktieris, sociālais aktīvists (dzimis 1927. gadā)
  — Džerijs Springers (Jerry Springer), ASV televīzijas raidījumu vadītājs, žurnālists, producents, aktieris un politiķis (dzimis 1944. gadā)
  — Abu al Huseins al Huseini al Kuraši (أبو الحسين الحسيني القرشي), terorists, Islāma valsts kalifs (dzimšanas gads nezināms)
  — Ralfs Bostons (Ralph Boston), ASV vieglatlēts (dzimis 1939. gadā)

 Maijs 

 Torija Bovija (Tori Bowie), ASV vieglatlēte (dzimusi 1990. gadā)
 Valentīns Judaškins (Валентин Юдашкин), PSRS un Krievijas modes dizainers (dzimis 1963. gadā);
  — Rita Lī (Rita Lee), Brazīlijas dziedātāja (dzimusi 1947. gadā)
  — Roberts Lūkass (Robert Lucas), ASV ekonomists (dzimis 1937. gadā)
 :
 Helmuts Bergers (Helmut Berger), Austrijas kinoaktieris (dzimis 1944. gadā)
 Džims Brauns (Jim Brown), ASV amerikāņu futbola spēlētājs, cilvēktiesību aktīvists un aktieris (dzimis 1936. gadā)
  — Mārtins Eimiss (Martin Amis), angļu rakstnieks un scenārists (dzimis 1949. gadā)
  — Rejs Stīvensons (Ray Stevenson), ziemeļīru aktieris (dzimis 1964. gadā)
  — Tīna Tērnere (Tina Turner), amerikāņu dziedātāja (dzimusi 1939. gadā)
  — Haralds cur Hauzens (Harald zur Hausen), vācu medicīnas zinātnieks, virusologs (dzimis 1936. gadā)
  — Ama Ata Aidu (Ama Ata Aidoo), Ganas rakstniece (dzimusi 1942. gadā)

 Jūnijs 
  — Kaija Sāriaho (Kaija Saariaho), somu komponiste (dzimusi 1952. gadā)
  — Džims Hainss (Jim Hines), ASV vieglatlēts un amerikāņu futbolists (dzimis 1946. gadā)
 :
 Roberts Hansens (Robert Hanssen), amerikāņu spiegs, dubultaģents (dzimis 1944. gadā)
 Astruda Žilberto (Astrud Gilberto), Brazīlijas dziedātāja un dziesmu autore (dzimusi 1940. gadā)
  — Fransuāza Žilo (Françoise Gilot), franču māksliniece (dzimusi 1921. gadā)
  — Pets Robertsons (Pat Robertson), ASV garīgais līderis un politiķis (dzimis 1930. gadā)
  — Alens Turens (Alain Touraine), franču sociologs (dzimis 1925. gadā)
  — Teodors Kačinskis (Theodore Kaczynski), poļu izcelsmes amerikāņu zinātnieks, matemātiķis, filozofs, terorists (dzimis 1942. gadā)
  — Mikio Aoki (青木 幹雄), japāņu politiķis, bijušais Japānas premjerministrs (dzimis 1934. gadā)
 :
 Silvio Berluskoni (Silvio Berlusconi), itāļu politiķis un uzņēmējs, bijušais Itālijas premjerministrs (dzimis 1936. gadā)
 Hārvijs Glanss (Harvey Glance), ASV vieglatlēts (dzimis 1957. gadā)
 Džons Ramīta (John Romita), ASV komiksu mākslinieks (dzimis 1930. gadā)
 Trīts Viljamss (Treat Williams), ASV aktieris (dzimis 1951. gadā)
  — Kormaks Makartijs (Cormac McCarthy), ASV rakstnieks (dzimis 1933. gadā)
 15. jūnijs — Glenda Džeksone (Glenda Jackson), angļu aktrise un politiķe (dzimusi 1936. gadā)
  — Džino Mēders (Gino Mäder), Šveices riteņbraucējs (dzimis 1997. gadā)
  — Stoktons Rašs (Stockton Rush), ASV uzņēmējs un inženieris (dzimis 1962. gadā)
  — Džons Gudenafs (John Goodenough), ASV materiālzinātnieks (dzimis 1922. gadā)
  — Alans Ārkins (Alan Arkin), ASV aktieris un kinorežisors (dzimis 1934. gadā)

 Jūlijs 
  — Viktorija Ameļina (Вікторія Амеліна), ukraiņu rakstniece (dzimusi 1986. gadā)
  — Arnaldo Forlani (Arnaldo Forlani), Itālijas politiķis, valsts premjerministrs (dzimis 1925. gadā)
  — Luiss Svaress Miramontess (Luis Suárez Miramontes), spāņu futbolists un treneris (dzimis 1935. gadā)
 :
 Oļegs Cokovs (Олег Цоков), Krievijas virsnieks. ģenerālleitnants (dzimis 1971. gadā)
 Milans Kundera (Milan Kundera), čehu-franču rakstnieks (dzimis 1929. gadā)
 Aless Puškins (Алесь Пушкін), baltkrievu mākslinieks un politieslodzītais (dzimis 1965. gadā)
 :
 Džeina Birkina (Jane Birkin), angļu aktrise un dziedātāja (dzimusi 1946. gadā)
 Kevins Mitniks (Kevin Mitnick), ASV datordrošības konsultants, autors un notiesāts hakeris (dzimis 1963. gadā)
  — Tonijs Benets (Tony Bennett), amerikāņu dziedātājs (dzimis 1926. gadā)
  — Trevors Frānsiss (Trevor Francis), Anglijas futbolists un treneris (dzimis 1954. gadā)
  (atrasta mirusi) — Šineida O'Konora (Sinéad O'Connor), īru dziedātāja un mūziķe (dzimusi 1966. gadā)
  — Martins Valzers (Martin Walser), vācu rakstnieks (dzimis 1927. gadā)
  — Pols Rubenss (Paul Reubens), amerikāņu aktieris un komiķis (dzimis 1952. gadā)

 Augusts 
  — Anrī Konans Bedjē (Henri Konan Bédié), Kotdivuāras politiķis, valsts prezidents (dzimis 1934. gadā)
 :
 Marks Mārgoliss (Mark Margolis), ASV aktieris (dzimis 1939. gadā)
 Brams Molenārs (Bram Moolenaar), nīderlandiešu programmatūras izstrādātājs un aktīvists (dzimis 1961. gadā)
  — Viljams Frīdkins (William Friedkin), ASV kinorežisors un scenārists (dzimis 1935. gadā)
 :
 Ita Evere (Ita Ever), igauņu aktrise (dzimusi 1931. gadā)
 Robijs Robertsons (Robbie Robertson), kanādiešu mūziķis (dzimis 1943. gadā)
 Fernando Viljavisensio (Fernando Villavicencio), Ekvadoras žurnālists un politiskais aktīvists (dzimis 1963. gadā)
 10. augusts — Aleksandrs Viktorenko (Александр Викторенко), PSRS un Krievijas kosmonauts (dzimis 1947. gadā)
 16. augusts:
 Renata Skoto (Renata Scotto), itāļu operdziedātāja (dzimusi 1934. gadā) 
 Genādijs Židko (Геннадий Жидко), Krievijas virsnieks (dzimis 1965. gadā)
 17. augusts — Karols Bobko (Karol Bobko), ASV astronauts (dzimis 1937. gadā)
 19. augusts — Džons Varnoks (John Warnock), ASV datorzinātnieks, izgudrotājs un uzņēmējs (dzimis 1940. gadā)
 22. augusts — Toto Kutunjo (Toto Cutugno), itāļu dziedātājs (dzimis 1943. gadā)
 23. augusts:
 Jevgeņijs Prigožins (Евгений Пригожин), Krievijas uzņēmējs un politiķis (dzimis 1961. gadā)
 Dmitrijs Utkins (Дмитрий Уткин), Krievijas virsnieks, Vāgnera grupas dibinātājs (dzimis 1970. gadā)
 24. augusts — Brejs Vaiats (Bray Wyatt), ASV cīkstonis (dzimis 1987. gadā)
 26. augusts
 Bobs Bārkers (Bob Barker), ASV mediju personība (dzimis 1923. gadā)
 Gļebs Panfilovs (Глеб Панфилов), PSRS un Krievijas kinorežisors (dzimis 1934. gadā)
 30. augusts — Mohameds Al Fajeds (محمد الفايد), Ēgiptes un Apvienotās Karalistes uzņēmējs (dzimis 1929. gadā)

 Septembris 
 4. septembris — Stīvens Hārvels (Steve Harwell), ASV dziedātājs (dzimis 1967. gadā)
 9. septembris — Mangosutu Butelezi (Mangosuthu Buthelezi), Dienvidāfrikas politiķis (dzimis 1928. gadā)
 13. septembris — Mirča Snegurs (Mircea Snegur), Moldovas politiķis, valsts pirmais prezidents (dzimis 1940. gadā)
 19. septembris — Džanni Vatimo (Gianni Vattimo), itāļu filozofs un politiķis (dzimis 1936. gadā)
 22. septembris:
 Džordžo Napolitāno (Giorgio Napolitano), Itālijas politiķis, valsts prezidents (dzimis 1925. gadā)
 Viktors Sokolovs (Виктор Соколов), Krievijas jūras virsnieks, flotes admirālis (dzimis 1962. gadā; nāves faktu nav apstiprinājuši Krievijas avoti)
 25. septembris — Mateo Mesīna-Denāro (Matteo Messina Denaro, pazīstams arī kā Diaboliks), Itālijas noziedznieks, mafiozs (dzimis 1962. gadā)
 28. septembris:
 Maikls Gembons (Michael Gambon), īru-angļu aktieris (dzimis 1940. gadā)
 Ganira Pašajeva (Qənirə Paşayeva), Azerbaidžānas ārste un politiķe (dzimusi 1975. gadā)
 29. septembris — Daiena Fainstaina (Dianne Feinstein), ASV politiķe (dzimusi 1933. gadā)

 Oktobris 
 5. oktobris — Diks Butkus (Dick Butkus), lietuviešu izcelsmes ASV amerikāņu futbola spēlētājs (dzimis 1942. gadā)
 7. oktobris:
 Šani Luka (Shani Louk), Vācijas-Izraēlas tetovētāja un infulencere, Hamās uzbrukuma upuris (dzimusi 2001. gadā)
 Jonatans Šteinbergs (יהונתן שטיינברג), Izraēlas virsnieks (dzimis 1980. gadā)
 8. oktobris:
 Agnēta Andešone (Agneta Andersson), Zviedrijas kanoe airētāja (dzimusi 1961. gadā)
 Bērts Jangs (Burt Young), amerikāņu aktieris, gleznotājs un rakstnieks (dzimis 1940. gadā)
 Lāslo Šojoms (Sólyom László), Ungārijas jurists un politiķis, prezidents (dzimis 1942. gadā)
 13. oktobris — Luīze Glika (Louise Glück), ASV dzejniece un esejiste (dzimusi 1943. gadā)
 14. oktobris:
 Paipera Lorija (Piper Laurie), ASV aktrise (dzimusi 1932. gadā)
 Dariušs Mehrdžui (داریوش مهرجویی), Irānas kinorežisors (dzimis 1939. gadā)
 15. oktobris — Sūzena Samersa (Suzanne Somers), ASV aktrise, mūziķe un uzņēmēja (dzimis 1946. gadā)
 16. oktobris — Marti Ahtisāri (Martti Ahtisaari), Somijas politiķis, prezidents (dzimis 1937. gadā)
 21. oktobris — Bobijs Čarltons (Bobby Charlton), Anglijas futbolists (dzimis 1937. gadā)
 24. oktobris:
 Nilss Holsts-Sērensens (Niels Holst-Sørensen), Dānijas vieglatlēts (dzimis 1922. gadā)
 Ričards Roundtrijs (Richard Roundtree), ASV aktieris un dziedātājs (dzimis 1942. gadā)
 27. oktobris — Li Kecjans (李克强), Ķīnas politiķis, premjerministrs (dzimis 1955. gadā)
 28. oktobris — Metjū Perijs (Matthew Perry), ASV aktieris un komiķis (dzimis 1969. gadā)
 31. oktobris:
 Tomass Metinglijs (Thomas Mattingly), ASV kosmonauts, lidotājs (dzimis 1936. gadā)
 Oļegs Protopopovs (Олег Протопопов), krievu-padomju daiļslidotājs (dzimis 1932. gadā)

 Novembris 
 6. novembris — Antoni Marti (Antoni Martí), Andoras arhitekts un politiķis, premjerministrs (dzimis 1963. gadā)
 7. novembris — Frenks Bormans (Frank Borman), ASV kosmonauts (dzimis 1928. gadā)
 11. novembris:
 Rafaels Dvamena (Raphael Dwamena), Ganas futbolists (dzimis 1995. gadā)
 Karels Švarcenbergs (Karel Schwarzenberg), Čehijas politiķis un diplomāts (dzimis 1937. gadā)
 13. novembris — Tengizs Kitovani (თენგიზ კიტოვანი), Gruzijas virsnieks un politiķis (dzimis 1938. gadā)
 16. novembris — A. S. Baieta (A. S. Byatt), angļu rakstniece (dzimusi 1936. gadā)
 18. novembris — Rūds Gēlss (Ruud Geels), Nīderlandes futbolists (dzimis 1948. gadā)
 19. novembris — Rozalinna Kārtere (Rosalynn Carter), ASV pirmā lēdija, rakstniece un sabiedriskā aktīviste (dzimusi 1927. gadā)
 25. novembris — Terijs Veneiblss (Terry Venables), angļu futbolists (dzimis 1943. gadā)
 29. novembris — Henrijs Kisindžers (Henry Kissinger), ASV diplomāts, Nobela miera prēmijas laureāts (dzimis 1923. gadā)
 30. novembris — Šeins Makgovans (Shane MacGowan), Īrijas mūziķis un komponists (dzimis 1957. gadā)

 Decembris 
 2. decembris — Faustins Tvagiramungu (Faustin Twagiramungu), Ruandas politiķis, premjerministrs (dzimis 1963. gadā)
 4. decembris — Huanita Kastro (Juanita Castro), kubiešu izcelsmes amerikāņu aktīviste un rakstniece (dzimusi 1933. gadā)
 6. decembris — Ilja Kiva (Ілля Кива), Ukrainas politiķis, kolaborants sadarbībā ar Krieviju (dzimis 1977. gadā)
 8. decembris — Raiens O'Nīls (Ryan O'Neal), ASV aktieris (dzimis 1941. gadā)
 11. decembris — Andrē Brauers (Andre Braugher), ASV aktieris (dzimis 1962. gadā)
 16. decembris:
 Antonio Negri (Antonio Negri), itāļu sociologs (dzimis 1933. gadā)
 Navafs al Ahmads al Džabers as Sabahs (نَوَّاف الأَحمَد الْجَابِر الصَّباح‎), Kuveitas emīrs (dzimis 1937. gadā)
 17. decembris — Otars Joseliani (ოთარ იოსელიანი), gruzīnu kinorežisors (dzimis 1934. gadā)
 21. decembris — Roberts Solovs (Robert Solow), amerikāņu ekonomists (dzimis 1924. gadā)
 26. decembris — Volfgangs Šeible (Wolfgang Schäuble), Vācijas politiķis (dzimis 1942. gadā)
 27. decembris:
 Žaks Delors (Jacques Delors), Francijas politiķis, astotais Eiropas Komisijas prezidents (dzimis 1925. gadā)
 Gastons Gloks (Gaston Glock), Austrijas inženieris un uzņēmējs (dzimis 1929. gadā)
 Herbs Kols (Herb Kohl), ASV uzņēmējs un politiķis (dzimis 1935. gadā)
 30. decembris — Toms Vilkinsons (Tom Wilkinson), angļu aktieris (dzimis 1948. gadā)

 Nobela prēmijas 
 Ekonomikā — Klaudija Goldina
 Fizikā — Pjērs Agostīni, Ferencs Krauss un Anna Lijē
 Fizioloģijā vai medicīnā — Katalīna Kariko un Drū Veismans
 Ķīmijā — Mungi Bavendi, Luiss Bruss un Aleksejs Jekimovs
 Literatūrā — Juns Ūlavs Fose
 Miera veicināšanā — Nargisa Mohammadi

 Atsauces