2025. gads

2025. gads () bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās trešdienā.

Šajā gadā turpinājās 2022. gadā aizsāktais Krievijas iebrukums Ukrainā un daļas teritorijas okupācija un 2023. gadā sāktais Izraēlas-Hamās karš. Turpinājās pilsoņu kari Mjanmā un Sudānā. Saasinājās vairāku valstu savsarpējie konflikti (maijā saasinājās Indijas—Pakistānas konflikts, jūnijā Izraēlas—Irānas konflikts, jūlijā Kambodžas—Taizemes konflikts). Politiskās un ekonomiskās krīzes turpinājās Armēnijā, Bangladešā, Bulgārijā, Dienvidkorejā, Ekvadorā, Francijā, Gruzijā, Haiti, Kongo Demokrātiskajā Republikā, Peru, Somālijā un Vācijā. Šajā gadā Z paaudzes protesti noveda pie valdību gāšanas Bulgārijā, Madagaskarā un Nepālā.

 Notikumi 

 Janvāris 
 1. janvāris:
 par Eiropas Savienības prezidējošo valsti kļuva Polija, nomainot Ungāriju;
 Bulgārija un Rumānija pievienojās Šengenas zonai;
 Lihtenšteinā legalizēja viendzimuma laulības;
 Ukraina pārtrauca Krievijas dabasgāzes transportēšanu caur savu valsti pēc tam, kad beidzās piecus gadus ilgais tranzīta līgums; Ukraina kļuva par Starptautiskās krimināltiesas dalībvalsti;
 Piedņestras Moldāvu Republikā pēc Krievijas dabasgāzes piegādes pārtraukšanas sākās enerģētiskā krīze.
 3. janvāris — Dienvidkorejas varasiestādes mēģināja arestēt bijušo prezidentu Sokjolu Junu viņa rezidencē, bet to neļāva izdarīt prezidenta apsardze.
 4. janvāris — Austrijas kanclers Karls Nēhammers paziņoja par atkāpšanos no amata.
 6. janvāris:
 Kanādas premjerministrs Žistēns Trido paziņoja par atkāpšanos no amata.
 Indonēzija kļuva par BRICS dalībvalsti.
 7. janvāris:
 Tibetas autonomajā reģionā Ķīnā notika 7,1 balles stipra zemestrīce, kurā gāja bojā vismaz 126 cilvēki un tika ievainoti vismaz 338 cilvēki;
 Losandželosas apkārtnē izcēlās vispostošākie meža ugunsgrēki reģiona vēsturē, kas turpinājās vairāk nekā nedēļu; tos izraisīja spēcīgs vējš un ilgstošs sausums; iznīcinot vairāk nekā  ēku; bojā gāja vairāk nekā 25 cilvēki, apmēram  cilvēku evakuēja.
 11. janvāris — Sudānas pilsoņu karā valdības spēki ieņēma Vadmedani pilsētu.
 15. janvāris:
 arestēja atstādināto Dienvidkorejas prezidentu Sokjolu Junu;
 Izraēla un Hamās noslēdza vienošanos par pamieru ar mērķi izbeigt karu, apmainīties ar Izraēlas ķīlniekiem un palestīniešu gūstekņiem, kā arī atļaut starptautiskās palīdzības ievešanu.
 19. janvāris — Gazas joslā stājas spēkā pamiers.
 20. janvāris — Donalds Tramps stājās ASV prezidenta amatā, nomainot Džo Baidenu.
 22. janvāris — Taizemē legalizēja viendzimuma laulības.
 24. janvāris — Lielbritāniju un Īriju skāra vētra "Ēovina", Īrijā brāzmas sasniedza 50,8 m/s.
 26. janvāris — par Baltkrievijas prezidentu atkārtoti kļuva Aļaksandrs Lukašenka.
 27. janvāris — strauji samazinājās globālo tehnoloģiju uzņēmumu akciju vērtība ārpus Ķīnas, reaģējot uz DeepSeek tērzēšanas robota, kas ir ChatGPT konkurents Ķīnā, iznākšanu; mikroshēmu gigants Nvidia zaudēja gandrīz 600 miljardus ASV dolāru no savas vērtības, kas ir lielākais kritums vienam uzņēmumam ASV akciju tirgus vēsturē.
 29. janvāris — par Sīrijas pagaidu prezidentu kļuva Ahmeds aš Šarā, kurš pēc Asada režīma krišanas de facto bija Sīrijas valsts vadītājs.

 Februāris 
 4. februāris — Zviedrijas pilsētā Erebrū apšaudē izglītības iestādē nogalināja aptuveni 11 un ievainoja 15 cilvēkus.
 10. februāris — Rumānijas prezidents Klauss Johaniss paziņoja par atkāpšanos no amata.
 12. februāris — par Grieķijas prezidentu kļuva Konstantins Tasuls.
 18. februāris
 Saūda Arābijā notika vairākas stundas ilgas Krievijas un ASV amatpersonu sarunas. Vladimirs Putins paziņoja, ka Krievija un ASV ir oficiāli vienojušās atjaunot diplomātiskās attiecības.
 Ēģiptes amatpersonas izziņoja par faraona Tutmosa II kapeņu atklāšanu — pēdējā no zudušajiem seno Ēģiptes 18. dinastijas valdnieku kapiem. Tas ir pirmais karalisko kapeņu atklājums Ēģiptē kopš Tutanhamona kapeņu atrašanas 1922. gadā.
 23. februāris — Vācijā notika federālās vēlēšanas.
 28. februāris — Baltajā namā notika ASV prezidenta Donalda Trampa un Ukrainas prezidenta Volodomira Zelenska tikšanās. Tramps un ASV viceprezidents Dž.D. Venss asi kritizēja Zelenski, izvirzot jautājumus par atbalstu Ukrainai, piedāvāto kara izbeigšanu, kā arī valsts nākotni kopumā.

 Marts 
 10. marts — par Baltkrievijas premjerministru kļuva Aļaksandrs Turčins, nomainot Ramanu Halovčenku.
 19. marts — Turcijā sākās protesti pēc Stambulas mēra Ekrema Imamolu aresta.
 27. marts — Sudānas pilsoņu karš: Sudānas Bruņotie spēki atguva kontroli pār visu valsts galvaspilsētu Hartūmu.
 28. marts — Mjanmu satricināja 7,7 balles stipra zemestrīce. Gāja bojā vairāk nekā 3700 cilvēku. Zemestrīces grūdieni bija jūtami arī Taizemē.

 Aprīlis 
 13. aprīlis — Osakā, Japānā sākās Expo 2025 izstāde.
 21. aprīlis — miris Romas pāvests Francisks.
 28. aprīlis:
 Spāniju, Portugāli, Andoru un Francijas dienvidus skāra plašs elektroenerģijas pārrāvums.
 Kanādas parlamenta vēlēšanās uzvarēja Liberālā partija.

 Maijs 
 7. maijs — Indija veica raķešu uzbrukumu pret Pakistānas teritoriju, atbildot uz Pahalgramas uzbrukumiem Kašmirā.India says it has launched strikes on Pakistan and Pakistan-administered Kashmir
 8. maijs — par Romas pāvestu ievēlēja Robertu Prevostu, kurš pieņēma vārdu Leons XIV.
 12. maijs — Kurdistānas Strādnieku partija paziņoja par savu likvidāciju, pārtraucot vairāk nekā 40 gadu ilgo bruņoto cīņu pret Turcijas valsti.
 13. — 17. maijs — Šveices pilsētā Bāzelē notika 2025. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss; konkursā uzvarēja dziesma Wasted Love, ko izpildīja Austrijas mūziķis JJ.
 18. maijs:
 Polijā notika prezidenta vēlēšanas pirmā kārta.
 Rumānijā notika prezidenta vēlēšanu otrā kārta, kurā uzvarēja bijušais Bukarestes mērs Nikušors Dans.
 24. maijs — notika Austrālijas federālās vēlēšanas, kurās uzvarēja Leiboristu partija.
 31. maijs:
 par Andoras līdzprinci iecelts Džozeps Luis Serano Petinants.El Vaticà accepta la dimissió de Vives i Serrano pren possessió com a nou Copríncep episcopal
 Minhenē, Vācijā, notika 2025. gada UEFA Čempionu līgas fināls.

 Jūnijs 
 1. jūnijs:
 Polijā notika prezidenta vēlēšanu otrā kārta, kurā uzvarēja konservatīvo kandidāts Karols Navrockis.
 Ukrainas drošības dienests īstenoja operāciju "Zirnekļu tīkls" — plašu bezpilota lidaparātu uzbrukumu Krievijas militārajām bāzēm, kura rezultātā tika iznīcinātas vairāk nekā 40 Krievijas gaisa spēku lidmašīnas.
 6. jūnijs — ASV, Losandželosā sākās protesti, kad ASV federālā Imigrācijas un muitas dienesta (ICE) darbinieki īstenoja reidus, lai aizturētu imigrantus, kas nelikumīgi uzturas ASV teritorijā.
 13. jūnijs — Izraēlas—Irānas karš: Izraēla veica vairākus triecienus pa Irānas kodolreaktoriem un militārajiem objektiem, nogalinot vairākas augsta ranga Irānas militārpersonas.
 14. jūnijs — 14. jūlijs — ASV notika 2025. gada FIFA Klubu Pasaules kauss.
 16. — 17. jūnijs — Kanādā, Kananaskisā notika G7 valstu samits.
 22. jūnijs — Izraēlas—Irānas karš: ASV bumbvedēji veica uzlidojumus trīs Irānas kodolobjektiem — Fordo, Natanzai un Isfahānai.
 24. — 25. jūnijs — Nīderlandes pilsētā Hāgā notika NATO valstu samits.
 27. jūnijs — ar ASV un Kataras starpniecību tika noslēgts miera līgums starp Kongo DR un Ruandu.

 Jūlijs 
 1. jūlijs — par Eiropas Savienības prezidējošo valsti kļuva Dānija, nomainot Poliju.
 4. jūlijs — 7. jūlijs — vismaz 121 cilvēks gāja bojā un vairāki pazuda bez vēsts plūdos Teksasas štatā, ASV.
 21. jūlijs — Bangladešas galvaspilsētā Dakā treniņlidojuma laikā iznīcinātājs ietriecās koledžas ēkā, nogalinot 31 cilvēku.
 24. jūlijs — uz Taizemes un Kambodžas robežas izcēlās militāras sadursmes, kuru rezultātā bojā gāja vismaz 39 cilvēki un vairāk nekā 100 000 iedzīvotāju tika pārvietoti.
 30. jūlijs — 8,8 magnitūdu stipra zemestrīce skāra Krievijas Kamčatkas pussalu, kas izraisīja cunami draudus Japānā un Havajās.

 Augusts 
 7. augusts — OpenAI izlaida jaunāko GPT-5.
 8. augusts — Baltajā namā Armēnija un Azerbaidžāna parakstīja miera līgumu, izbeidzot 37 gadus ilgušo Kalnu Karabahas konfliktu.
 15. augusts — ASV, Aļaskā notika ASV prezidenta Donalda Trampa un Krievijas diktatora Vladimira Putina tikšanās, lai runātu par kara Ukrainā izbeigšanu. Sarunas ietvaros netika panākta vienošanās par karadarbības izbeigšanu.
 22. augusts — Gazas pilsētā pirmo reizi apstiprināts bada stāvoklis pēc tam, kad ANO atbalstītā iestāde, kas atbild par pārtikas nodrošinājuma uzraudzību, paaugstināja uz 5. pārtikas nodrošinājuma klasifikācijas līmeni (IPC), kas ir augstākais līmenis. IPC norāda, ka vairāk nekā 500 000 cilvēku tagad draud "bads, trūkums un nāve".
 31. augusts — Afganistānas austrumus skāra 6 baļļu stipra zemestrīce, bojā gāja vismaz 1400 cilvēki, ievainoti vismaz 3500 cilvēki.

 Septembris 
 3. septembris — vismaz 16 cilvēki gāja bojā un vairāk nekā 21 ievainots funikulera avārijā Lisabonā.
 8. septembris:
 Nepālā sākās plaši protesti pret korupciju un valdības pieņemto lēmumu aizliegt gandrīz visus sociālos tīklus.
 politiskā krīze Francijā (2024—2025): gāzta Fransuā Bairū valdība.
 9. septembris:
 ASV pilsētā Ņujorkā atklāta ANO Ģenerālās asamblejas 80. sesija.
 vairāki Krievijas droni pārkāpa Polijas gaisa telpu.
 Izraēla veica uzbrukumu pret Hamās komandantūru Kataras galvaspilsētā Dohā.
 protesti Nepālā: premjerministrs Khadga Prasāds Šarma Olī atkāpās no amata.
 11. septembris — Brazīlijas Augstākā tiesa piesprieda 27 gadu ilgu cietumsodu bijušajam Brazīlijas prezidentam Žairam Bolsonaru par mēģinājumu veikt valsts apvērsumu.
 12. septembris — protesti Nepālā: par Nepālas pagaidu premjerministru kļuva Sušila Kārki.
 16. septembris — ANO atzina Izraēlu par vainīgu Gazas genocīdā.
 21. septembris — Apvienotā Karaliste, Kanāda, Portugāle un Austrālija atzina Palestīnas Valsti.
 22. septembris — Francija atzina Palestīnas Valsti.
 23. septembris — Starptautiskā krimināltiesa izvirzija apsūdzības bijušajam Filipīnu prezidentam Rodrigo Dutertem par noziegumiem pret cilvēci.

 Oktobris 
 1. oktobris — pēc tam, kad ASV Kongress nespēja vienoties par federālo budžetu, ASV federālā valdība apturēja savu darbību.
 3. oktobris — Luksemburgas lielhercogs Anrī atkāpās no troņa, nododot to savam dēlam Gijomam.
 9. oktobris — Izraēla un Hamās vienojās par pamiera procesa pirmās fāzes uzsākšanu Gazas joslā.
 10. oktobris — Peru prezidente Dina Boluarte zaudēja amatu impīčmenta rezultātā.
 14. oktobris:
 Microsoft noteica operētājsistēmas Windows 10 atbalsta beigu datumu.
 valsts apvērsums Madagaskarā: pēc ilgstošiem protestiem, Madagaskaras prezidents Andrī Radzualina pameta valsti, un par pagaidu valsts vadītāju kļuva armijas pulkvedis Maikls Randrianirina.
 19. oktobris — no Luvras muzeja nozagtas vairākas Francijas karaļnama dārglietas.
 21. oktobris — par Japānas premjerministri apstiprināta Sanaje Takaiči, kļūstot par pirmo sievieti šajā amatā.
 28. oktobris — orkāns "Melisa" sasniedza Jamaiku, kā 5. kategorijas viesuļvērtra ar vēja ātrumu .

 Novembris 
 17. novembris — Bangladešas tribunāls bijušo premjerministri Hasīnu Vazedu neklātienes tiesas procesā atzina par vainīgu noziegumos pret cilvēci un piesprieda viņai nāvessodu.
 25. novembris — Indonēzijas galvaspilsēta Džakarta apsteidza Japānas galvaspilsētu Tokiju, kļūstot par lielāko pilsētu pasaulē pēc iedzīvotāju skaita.
 26. novembris — ciklona Senyar rezultātā Indonēzijā, Malaizijā un Taizemē bojā gāja 1023 cilvēki un 526 pazuda bezvēsts.

 Decembris 
 10. decembris — Austrālijā stājās spēkā pasaulē pirmais aizliegums lietotājiem līdz 16 gadiem izmantot sociālos tīklus.
 11. decembris — Bulgārijas politiskā krīze: pēc plašiem protestiem atkāpās Rosena Žeļazkova vadītā valdība.
 14. decembris — vismaz 16 cilvēki tika nogalināti un 43 ievainoti masu apšaudē Bondi pludmalē Sidnejā, kur bija pulcējusies vietējā ebreju kopiena Hanukas svinību laikā.
 20. decembris — Vācijas inženiere Mihaela Benthausa kļuva par pirmo personu ratiņkrēslā, kas devusies kosmosā.

 Paredzētie notikumi 

 Nezināms datums 
 Norvēģija plānoja aizliegt visu jauno automašīnu ar dīzeļa un benzīna dzinējiem tirdzniecību.
 2025. gadā plānoja sākt darbināt termonukleāro plazmas reaktoru (International Thermonuclear Experimental Reactor, ITER), tomēr to atlika līdz 2033. gadam.ITER delays first plasma for world's biggest fusion power rig by a decade theregister.com, 4 Jul 2024

 Miruši 

 Janvāris 
 1. janvāris — Deivids Lodžs (David Lodge), angļu rakstnieks un literatūrkritiķis (dzimis 1935. gadā)
 2. janvāris:
 Āgneša Keleti (Keleti Ágnes), ungāru sporta vingrotāja (dzimusi 1921. gadā)
 Ralfs Manns (Ralph Mann), ASV vieglatlēts (dzimis 1949. gadā)
 Ferdi Taifurs (Ferdi Tayfur), Turcijas dziedātājs un aktieris (dzimis 1945. gadā)
 Jans Zahara (Ján Zachara), Slovākijas bokseris (dzimis 1928. gadā)
 5. janvāris:
 Kosts Simitis (Κώστας Σημίτης), Grieķijas politiķis (dzimis 1936. gadā)
 Roberts Hībners (Robert Hübner), Vācijas šahists (dzimis 1948. gadā)
 7. janvāris
 Žans Marī Lepens (Jean-Marie Le Pen), Francijas politiķis (dzimis 1928. gadā)
 Pīters Jarovs (Peter Yarrow), ASV dziedātājs (dzimis 1938. gadā)
 8. janvāris — Fabio Kudicīni (Fabio Cudicini), itāļu futbolists (dzimis 1935. gadā)
 10. janvāris — Telma Hopkinsa (Thelma Hopkins), Ziemeļīrijas vieglatlēte (dzimusi 1936. gadā)
 13. janvāris:
 Bernds Kulmans (Bernd Cullmann), Rietumvācijas vieglatlēts (dzimis 1939. gadā)
 Olivjero Toskani (Oliviero Toscani), itāļu fotogrāfs (dzimis 1942. gadā)
 14. janvāris — Žano Švarcs (Jeannot Szwarc), franču kinorežisors (dzimis 1937. gadā)
 16. janvāris:
 Žaks Gitē (Jack Guittet), Francijas paukotājs (dzimis 1930. gadā)
 Deivids Linčs (David Lynch), amerikāņu kinorežisors (dzimis 1946. gadā)
 Džoana Plouraita (Joan Plowright), britu aktrise (dzimusi 1929. gadā)
 17. janvāris:
 Deniss Lo (Denis Law), Skotijas futbolists (dzimis 1940. gadā)
 Punsalmāgijns Očirbats (Punsalmaagiyn Ochirbat), Mongolijas prezidents (dzimis 1942. gadā)
 20. janvāris:
 Bertrāns Blijē (Bertrand Blier), franču kinorežisors un scenārists (dzimis 1939. gadā)
 Freds Ņūhauss (Fred Newhouse), ASV vieglatlēts (dzimis 1948. gadā)
 21. janvāris
 Maurisio Funess (Mauricio Funes), Salvadoras prezidents (dzimis 1959. gadā)
 Gārts Hadsons (Garth Hudson), kanādiešu multiinstrumentālists (dzimis 1937. gadā)
 25. janvāris — Gregs Bells (Greg Bell), ASV vieglatlēts (dzimis 1930. gadā)
 29. janvāris:
 Salvans Momika (سلوان موميكا), Irākas anti-islāma aktīvists (dzimis 1986. gadā)
 Ričards Viljamsons (Richard Williamson), angļu bīskaps (dzimis 1940. gadā)
 30. janvāris:
 Diks Batons (Dick Button), ASV daiļslidotājs (dzimis 1929. gadā)
 Džūliuss Čens (Julius Chan), Papua-Jaungvinejas politiķis, premjerministrs (dzimis 1939. gadā)
 Marianna Feitfula (Marian Faithfull), angļu dziedātāja, dziesmu autore, aktrise (dzimusi 1946. gadā)

 Februāris 
 1. februāris — Horsts Kēlers (Horst Köhler), Vācijas politiķis, valsts prezidents (dzimis 1943. gadā)
 2. februāris — Bārbija Hsu (徐熙媛), Taivānas aktrise un dziedātāja (dzimusi 1976. gadā)
 4. februāris — Aga Hans IV (شاه كريم الحسيني), islāma līderis, uzņēmējs, ismaīlītu imāms (dzimis 1936. gadā)
 8. februāris — Sems Nujoma (Sam Nujoma), Namībijas politiķis, valsts prezidents (dzimis 1929. gadā)
 9. februāris — Toms Robinss (Tom Robbins), ASV rakstnieks (dzimis 1932. gadā)
 11. februāris:
 Jorgs Rumbanis (Γεωργιος Ρουμπανης), Grieķijas vieglatlēts (dzimis 1929. gadā)
 Ivonna Šokē-Brjua (Yvonne Choquet-Bruhat), Francijas matemātiķe un fiziķe (dzimusi 1923. gadā)
 14. februāris — Ženevjēva Pāže (Geneviève Page), Francijas aktrise (dzimusi 1927. gadā)
 15. februāris — Muhsins Hendrikss (Muhsin Hendricks), Dienvidāfrikas islāma skolotājs, imāms un aktīvists (dzimis 1967. gadā)
 16. februāris
 Džulians Holovejs (Julian Holloway), britu aktieris (dzimis 1944. gadā)
 Kima Saerona (김새론), Dienvidkorejas aktrise (dzimusi 2000. gadā)
 17. februāris — Frederiks Bolkešteins (Frederik Bolkestein), Nīderlandes politiķis (dzimis 1933. gadā)
 18. februāris — Džīns Hekmens (Gene Hackman), ASV aktieris (dzimis 1930. gadā)
 20. februāris
 Franketjēns (Frankétienne), haitiešu rakstnieks un dzejnieks (dzimis 1939. gadā)
 Pīters Džeisons (Peter Jason), ASV aktieris (dzimis 1944. gadā)
 25. februāris
 Roberta Fleka (Roberta Flack), ASV mūziķe (dzimusi 1937. gadā)
 Roberto Orči (Roberto Orci), meksikāņu izcelsmes amerikāņu scenārists (dzimis 1973. gadā)
 26. februāris — Mišela Trahtenberga (Michelle Trachtenberg), ASV aktrise (dzimusi 1985. gadā)
 27. februāris — Boriss Spaskis (Борис Спасский), PSRS un Francijas šahists (dzimis 1937. gadā)

 Marts 
 1. marts — Endžija Stouna (Angie Stone), ASV dziedātāja un aktrise (dzimusi 1961. gadā)
 2. marts — Buvaisars Saitijevs (Сайт КIант Бувайса, Бувайсар Сайтиев), čečenu izcelsmes Krievijas cīkstonis un politiķis (dzimis 1975. gadā)
 5. marts — Pamela Baha (Pamela Bach), ASV aktrise (dzimusi 1963. gadā)
 8. marts — Atols Fugards (Athol Fugard), Dienvidāfrikas rakstnieks, aktieris un režisors (dzimis 1932. gadā)
 13. marts — Sofija Gubaiduļina (София Губайдулина), Krievijas tatāru komponiste (dzimusi 1931. gadā)
 14. marts — Dags Solstads (Dag Solstad), norvēģu rakstnieks (dzimis 1941. gadā)
 15. marts — Pēteris Biksels (Peter Bichsel), Šveices rakstnieks un žurnālists (dzimis 1935. gadā)
 16. marts — Emīlija Dekena (Émilie Dequenne), Beļģijas aktrise (dzimusi 1981. gadā)
 20. marts:
 Edijs Džordans (Eddie Jordan), Īrijas autosporta organizators, uzņēmējs, televīzijas raidījumu vadītājs (dzimis 1948. gadā)
 Vitolds Fokins (Вітольд Фокін), Ukrainas politiķis (dzimis 1932. gadā)
 21. marts:
 Džordžs Formens (George Foreman), ASV bokseris (dzimis 1949. gadā)
 Oļegs Gordijevskis (Олег Гордиевский), PSRS Valsts drošības komitejas pulkvedis, dubultaģents un pārbēdzējs (dzimis 1938. gadā)
 23. marts — Sālahs el Bardavils (صلاح البردويل), palestīniešu terorists, viens no Hamās līderiem (dzimis 1959. gadā)
 29. marts — Ričards Čemberlens (Richard Chamberlain), ASV aktieris un dziedātājs (dzimis 1934. gadā)

 Aprīlis 
 1. aprīlis — Vels Kilmers (Val Kilmer), ASV aktieris (dzimis 1959. gadā)
 2. aprīlis — Hamtai Sifandons (ຄຳໄຕ ສີພັນດອນ), Laosas politiķis, valsts prezidents (dzimis 1924. gadā)
 4. aprīlis — Manojs Kumārs (Manoj Kumar), indiešu aktieris un kinorežisors (dzimis 1937. gadā)
 8. aprīlis — Svetlana Gerasimenko (Світлана Герасименко), PSRS un Tadžikistānas astronome (dzimusi 1945. gadā)
 10. aprīlis — Leo Bēnhakers (Leo Beenhakker), Nīderlandes futbolists un treneris (dzimis 1942. gadā)
 13. aprīlis:
 Mario Vargass Ljosa (Jorge Mario Pedro Vargas Llosa), Peru rakstnieks, politiķis, žurnālists un esejists (dzimis 1936. gadā)
 Džīna Mārša (Jean Marsh), Anglijas aktrise un rakstniece (dzimusi 1934. gadā)
 14. aprīlis — Abdullahs Ahmads Badavi (Abdullah Ahmad Badawi), Malaizijas premjerministrs (dzimis 1939. gadā)
 18. aprīlis — Nikola Pokrivačs (Nikola Pokrivač), Horvātijas futbolists (dzimis 1985. gadā)
 21. aprīlis — Francisks (Franciscus), Romas pāvests (dzimis 1936. gadā)
 22. aprīlis — Zurabs Cereteli (ზურაბ წერეთელი), gruzīnu gleznotājs, skulptors un arhitekts (dzimis 1935. gadā)
 23. aprīlis — Fuāds el Mbeza (فؤاد المبزع), Tunisijas politiķis, valsts prezidents (dzimis 1933. gadā)
 25. aprīlis — Virdžīnija Džufrē (Virginia Giuffre), cilvēkiesību aktīviste, seksuālās izmantošanas upuris (dzimusi 1983. gadā)

 26. aprīlis — Žairs da Kosta (Jair da Costa), Brazīlijas futbolists (dzimis 1940. gadā)
 30. aprīlis — Ina Kanbarro Lukasa (Inah Canabarro Lucas), Brazīlijas mūķene un ilgdzīvotāja, pasaulē vecākais cilvēks (dzimusi 1906. gadā)

 Maijs 
 1. maijs:
 Ruta Bazi (Ruth Buzzi), ASV aktrise un komiķe (dzimusi 1936. gadā)
 Džilla Sobule (Jill Sobule), ASV mūziķe (dzimusi 1959. gadā)
 4. maijs — Johens Mass (Jochen Mass), Vācijas autosportists (dzimis 1946. gadā)
 6. maijs — Džeimss Folijs (James Foley), ASV kinorežisors (dzimis 1953. gadā)
 7. maijs — Džo Dons Beikers (Joe Don Baker), ASV aktieris (dzimis 1936. gadā)
 11. maijs — Roberts Bentons (Robert Benton), ASV scenārists un kinorežisors (dzimis 1932. gadā)
 12. maijs — Vlastimils Horts (Vlastimil Hort), čehu izcelsmes Vācijas šahists (dzimis 1944. gadā)
 13. maijs:
 Hosē Muhika (José Mujica), Urugvajas politiķis, valsts prezidents (dzimis 1935. gadā)
 Muhameds Sinvars (محمد السنوار), Gazas joslas Hamās militārais līderis (dzimis 1975. gadā)
 16. maijs — Pīters Lakss (Peter Lax), ungāru izcelsmes amerikāņu matemātiķis (dzimis 1926. gadā)
 19. maijs — Jurijs Grigorovičs (Юрий Григорович), krievu-padomju baletdejotājs, baletmeistars horeogrāfs un pasniedzējs (dzimis 1927. gadā)
 20. maijs — Džordžs Vends (George Wendt), ASV aktieris (dzimis 1948. gadā)
 21. maijs — Alasdairs Makintairs (Alasdair MacIntyre), skotu-amerikāņu filozofs (dzimis 1929. gadā)
 23. maijs — Sebastians Salgadu (Sebastião Salgado), brazīliešu fotogrāfs (dzimis 1944. gadā)
 24. maijs
 Sūzena Braunmillere (Susan Brownmiller), ASV žurnāliste un rakstniece (dzimusi 1935. gadā)
 Marsels Ofulss (Marcel Ophuls), franču un amerikāņu kinorežisors (dzimis 1927. gadā)
 26. maijs — Roberts Jarviks (Robert Jarvik), amerikāņu zinātnieks (dzimis 1946. gadā)
 27. maijs — Fredijs Agilars (Freddie Aguilar), filipīniešu mūziķis (dzimis 1953. gadā)
 28. maijs
 Ngugi va Thiongo (Ngũgĩ wa Thiong'o), Kenijas rakstnieks (dzimis 1938. gadā)
 Džordžs Elvuds Smits (George Elwood Smith), amerikāņu fiziķis (dzimis 1930. gadā)
 30. maijs
 Valērija Mahafija (Valerie Mahaffey), amerikāņu aktrise (dzimusi 1953. gadā)
 Loreta Svita (Loretta Swit), amerikāņu aktrise (dzimusi 1937. gadā)
 31. maijs — Stenlijs Fišers (Stanley Fischer), ASV un Izraēlas ekonomists (dzimis 1943. gadā)

 Jūnijs 
 1. jūnijs — Aiše Seitmuratova (Ayşe Seitmuratova), Krimas tatāru disidente, žurnāliste, vēsturniece un cilvēktiesību aktīviste (dzimusi 1937. gadā)
 2. jūnijs — Pjērs Nora (Pierre Nora), Francijas vēsturnieks (dzimis 1931. gadā)
 3. jūnijs — Edmunds Vaits (Edmund White), ASV rakstnieks, dramaturgs un esejists (dzimis 1940. gadā)
 4. jūnijs — Marks Garno (Marc Garneau), Kanādas lidotājs, astronauts un politiķis (dzimis 1949. gadā)
 5. jūnijs — Edgars Lungu (Edgar Lungu), Zambijas politiķis, valsts prezidents (dzimis 1956. gadā)
 9. jūnijs:
 Frederiks Forsaits (Frederick Forsyth), angļu rakstnieks un žurnālists (dzimis 1938. gadā)
 Slajs Stouns (Sly Stone), ASV mūziķis un ierakstu producents (dzimis 1943. gadā)
 10. jūnijs
 Sučinda Kraprajuns (สุจินดา คราประยูร), Taizemes virsnieks un politiķis, valsts premjerministrs (dzimis 1933. gadā)
 Hariss Julins (Harris Yulin), ASV aktieris (dzimis 1937. gadā)
 11. jūnijs — Braiens Vilsons (Brian Wilson), ASV mūziķis (dzimis 1942. gadā)
 12. jūnijs — Zoltāns Horvāts (Horváth Zoltán), Ungārijas paukotājs (dzimis 1937. gadā)
 13. jūnijs:
 Fereiduns Abasi (فریدون عباسی), Irānas kodolfiziķis, politiķis un virsnieks (dzimis 1958. gadā)
 Mohammads Bageri (محمد باقری), Irānas virsnieks, ģenerālis (dzimis 1960. gadā)
 Hoseins Salami (حسین سلامی), Irānas virsnieks (dzimis 1960. gadā)
 14. jūnijs:
 Violeta Čamorro (Violeta Chamorro), Nikaragvas politiķe, valsts prezidente (dzimusi 1929. gadā)
 Melisa Hortmane (Melissa Hortman), ASV juriste un politiķe (dzimusi 1970. gadā)
 15. jūnijs — Mohammads Kazemi (محمد کاظمی), Irānas virsnieks (dzimis 1961. gadā)
 17. jūnijs
 Alfrēds Brendels (Alfred Brendel), Austrijas pianists (dzimis 1931. gadā)
 Bernārs Lakombs (Bernard Lacomb), franču futbolists (dzimis 1952. gadā)
 19. jūnijs — Geilārs Sarteins (Gailard Sartain), ASV aktieris (dzimis 1943. gadā)
 20. jūnijs — Īvars Jēvers (Ivar Giaever), norvēģu un amerikāņu fiziķis (dzimis 1929. gadā)
 21. jūnijs — Kailašs Purjags (Kailash Purryag), Maurīcijas politiķis, valsts prezidents (dzimis 1947. gadā)
 23. jūnijs — Lea Masari (Lea Massari), Itālijas aktrise un dziedātāja (dzimusi 1933. gadā)
 26. jūnijs — Lalo Šifrins (Lalo Schifrin), Argentīnas un ASV pianists un komponists (dzimis 1932. gadā)
 30. jūnijs — Kenets Kollijs (Kenneth Colley), angļu aktieris (dzimis 1937. gadā)

 Jūlijs 
 1. jūlijs — Rinuss Israēls (Rinus Israël), Nīderlandes futbolists (dzimis 1942. gadā).
 2. jūlijs:
 Mihails Gudkovs (Михаил Гудков), Krievijas virsnieks, ģenerālmajors (dzimis 1983. gadā)
 Džulians Makmans (Julian McMahon), Austrālijas un ASV aktieris (dzimis 1968. gadā)
 3. jūlijs:
 Maikls Madsens (Michael Madsen), ASV aktieris (dzimis 1957. gadā)
 Djogu Žota (Diogo Jota), Portugāles futbolists (dzimis 1996. gadā)
 Andrē Silva (André Silva), Portugāles futbolists (dzimis 2000. gadā)
 Pīters Rufai (Peter Rufai), Nigērijas futbolists (dzimis 1963. gadā)
 4. jūlijs — Marks Snovs (Mark Snow), amerikāņu komponists (dzimis 1946. gadā)
 7. jūlijs — Romāns Starovoits (Роман Старовойт), Krievijas politiķis (dzimis 1972. gadā)
 13. jūlijs — Muhammadu Buhari (Muhammadu Buhari), Nigērijas valstsvīrs (dzimis 1942. gadā)
 14. jūlijs — Faudža Singhs (ਫੌਜਾ ਸਿੰਘ), Indijas vieglatlēts, ilgdzīvotājs (iespējams, dzimis 1911. gadā)
 16. jūlijs
 Ahmeds Farass (أَحْمَد فَرَس), Marokas profesionālais futbolists (dzimis 1946. gadā)
 Konija Frānsisa (Connie Francis), ASV dziedātāja un aktrise (dzimusi 1937. gadā)
 Auduns Grēnvolds (Audun Grønvold), norvēģu frīstaila slēpotājs (dzimis 1976. gadā)
 17. jūlijs
 Fēlikss Baumgartners (Felix Baumgartner), austriešu izpletņlēcējs un ekstrēmo sporta veidu pārstāvis (dzimis 1969. gadā)
 Udo Foigts (Udo Voigt), vācu politiķis (dzimis 1952. gadā)
 18. jūlijs
 Rodžers Noringtons (Roger Norrington), angļu diriģents (dzimis 1934. gadā)
 Hitomi Obara (小原日登美), japāņu cīkstone (dzimusi 1981. gadā)
 Andrē Vingtruā (André Vingt-Trois), franču kardināls (dzimis 1942. gadā)
 19. jūlijs — Ingvars Ambjernsens (Ingvar Ambjørnsen), norvēģu rakstnieks (dzimis 1956. gadā)
 20. jūlijs — Malkolms Džamals Vorners (Malcolm-Jamal Warner), ASV aktieris (dzimis 1970. gadā)
 22. jūlijs
 Ozijs Osborns (Ozzy Osbourne), angļu mūziķis (dzimis 1948. gadā)
 Džoijs Džonss (Joey Jones), Velsas futbolists (dzimis 1955. gadā)
 Čaks Mandžone (Chuck Mangione), ASV komponists (dzimis 1940. gadā)
 24. jūlijs
 Halks Hogans (Hulk Hogan), ASV cīkstonis un aktieris (dzimis 1953. gadā)
 Kleo Leina (Cleo Laine), angļu dziedātāja un aktrise (dzimusi 1927. gadā)
 26. jūlijs — Toms Lērers (Tom Lehrer), ASV mūziķis un matemātiķis (dzimis 1928. gadā)
 27. jūlijs — Horsts Mālers (Horst Mahler), vācu jurists un politiskais aktīvists (dzimis 1936. gadā)
 28. jūlijs — Laura Dālmeiere (Laura Dahlmeier), vācu biatloniste (dzimusi 1993. gadā)
 31. jūlijs
 Adriana Asti (Adriana Asti), itāļu aktrise (dzimusi 1931. gadā)
 Roberts Vilsons (Robert Wilson), ASV teātra režisors un dramaturgs (dzimis 1941. gadā)

 Augusts 
 3. augusts — Lonija Andersone (Loni Anderson), ASV aktrise (dzimusi 1945. gadā)
 4. augusts — Talgats Musabajevs (Талғат Мұсабаев), Kazahstānas kosmonauts un politiķis (dzimis 1951. gadā)
 5. augusts:
 Žorže Košta (Jorge Costa), Portugāles futbolists un treneris (dzimis 1971. gadā)
 Jons Iliesku (Ion Iliescu), Rumānijas prezidents (dzimis 1930. gadā)
 Ūve Kindvals (Ove Kindvall), zviedru futbolists (dzimis 1943. gadā)
 Franks Mills (Frank Mill), vācu futbolists (dzimis 1958. gadā)
 7. augusts:
 Džeimss Lovels (James Lovell), ASV kosmonauts, lidotājs (dzimis 1928. gadā)
 Mjints Sve (မြင့်ဆွေ), Birmas prezidents (dzimis 1951. gadā)
 8. augusts:
 Estanislao Estebans Karličs (Estanislao Esteban Karlic), Argentīnas kardināls (dzimis 1926. gadā)
 Viljams H. Vebsters (William H. Webster), ASV advokāts un jurists (dzimis 1924. gadā)
 10. augusts — Kunišige Kamamoto (釜本 邦茂), japāņu futbolists (dzimis 1944. gadā)
 11. augusts — Šeila Džordana (Sheila Jordan), ASV dziedātāja (dzimusi 1928. gadā)

 17. augusts — Terenss Stemps (Terence Stamp), angļu aktieris (dzimis 1938. gadā)
 19. augusts — Razaks Omotojosi (Razak Omotoyossi), Beninas futbolists (dzimis 1985. gadā)
 20. augusts — Frenks Kaprio (Frank Caprio), ASV tiesnesis un politiķis (dzimis 1936. gadā)
 22. augusts — Jaroslavs Jevdokimovs (Яраслаў Еўдакімаў), ukraiņu izcelsmes baltkrievu dziedātājs (dzimis 1946. gadā)
 23. augusts — Džerijs Adlers (Jerry Adler), ASV aktieris (dzimis 1929. gadā)
 24. augusts — Veronika Ečegui (Verónica Echegui), spāņu aktrise (dzimusi 1983. gadā)
 25. augusts:
 Andžela Mortimere (Angela Mortimer), britu tenisiste (dzimusi 1932. gadā)
 Rainers Veiss (Rainer Weiss), vācu izcelsmes ASV fiziķis (dzimis 1932. gadā)
 28. augusts — Ahmeds al Rahavi (أحمد الرهوي), Jemenas hutiešu valdības vadītājs (dzimis 1950. gadā)

 29. augusts — Rodions Ščedrins (Родион Щедрин), PSRS, Krievijas, Lietuvas komponists un pianists (dzimis 1932. gadā)
 30. augusts:
 Abū Obaida (أبو عبيدة), palestīniešu terorists, viens no Hamās līderiem (dzimis 1985. gadā)
 Andrijs Parubijs (Андрій Парубі), ukraiņu politiķis (dzimis 1971. gadā)

 Septembris 
 1. septembris
 Valters Godfrūts (Walter Godefroot), Beļģijas profesionālais riteņbraucējs (dzimis 1943. gadā)
 Greiems Grīns (Graham Greene), Kanādas aktieris (dzimis 1952. gadā)
 4. septembris
 Džordžo Armāni (Giorgio Armani), Itālijas modes dizaineris (dzimis 1934. gadā)
 Ketrina, Kentas hercogiene (Katharine, Duchess of Kent), britu karaļnama pārstāve (dzimusi 1933. gadā)
 6. septembris
 Deivids Baltimora (David Baltimore), ASV zinātnieks un biologs (dzimis 1938. gadā)
 Riks Deivīss (Rick Davies), angļu mūziķis (dzimis 1944. gadā)
 9. septembris — Pollija Holideja (Polly Holliday), ASV aktrise (dzimusi 1937. gadā)
 10. septembris — Čārlijs Kērks (Charlie Kirk), ASV politiskais aktīvists, rakstnieks un mediju personība (dzimis 1993. gadā)
 14. septembris:
 Rikijs Hatons (Ricky Hatton), angļu bokseris (dzimis 1978. gadā)
 Haime Rodrigess (Jaime Rodríguez), Salvadoras futbolists un treneris (dzimis 1959. gadā)
 16. septembris — Roberts Redfords (Robert Redford), ASV aktieris (dzimis 1936. gadā)
 18. septembris — Džordžs Smūts (George Smoot), ASV astrofiziķis (dzimis 1945. gadā)
 23. septembris:
 Klaudija Kardināle (Claudia Cardinale), itāļu aktrise (dzimusi 1938. gadā)
 Nikola Piličs (Nikola Pilić), Horvātijas tenisists un treneris (dzimis 1939. gadā)
 25. septembris — Asata Šakura (Assata Shakur), ASV politiskā aktīviste un noziedzniece (dzimusi 1947. gadā)
 26. septembris — Tigrans Keosajans (Тигран Кеосаян), armēņu izcelsmes Krievijas aktieris, režisors, producents (dzimis 1966. gadā)

 Oktobris 
 1. oktobris — Džeina Gudola (Jane Goodall), angļu zooloģe, antropoloģe un ANO Miera sūtne (dzimusi 1934. gadā)
 3. oktobris:
 Remo Džirone (Remo Girone), itāļu aktieris (dzimis 1948. gadā)
 Patrīcija Rūtledža (Patricia Routledge), angļu aktrise un dziedātāja (dzimusi 1929. gadā)
 4. oktobris — Ivans Klima (Ivan Klíma), čehu rakstnieks (dzimis 1931. gadā)
 11. oktobris — Daiena Kītone (Diane Keaton), ASV aktrise un režisore (dzimusi 1946. gadā)
 14. oktobris — Aleksandrs Ditjatins (Александр Дитятин), PSRS krievu sporta vingrotājs (dzimis 1957. gadā)
 15. oktobris:
 Džims Boldžers (Jim Bolger), Jaunzēlamdes politiķis, premjerministrs (dzimis 1935. gadā)
 Samanta Egara (Samantha Eggar), angļu aktrise (dzimusi 1939. gadā)
 16. oktobris — Eiss Freilijs (Ace Frehley), ASV mūziķis (dzimis 1951. gadā)
 18. oktobris:
 Jans Džeņnins (Chen-Ning Frank Yang / 楊振寧), Ķīnas un ASV fiziķis, Nobela prēmijas laureāts (dzimis 1922. gadā)
 Sems Riverss (Sam Rivers), ASV ģitārists (dzimis 1977. gadā)
 19. oktobris — Daniels Narodickis (Daniel Naroditsky), ASV šahists (dzimis 1995. gadā)
 23. oktobris — Džūna Lokhārta (June Lockhart), ASV aktrise (dzimusi 1925. gadā)
 27. oktobris — Prunella Skeilsa (Prunella Scales), angļu aktrise (dzimusi 1932. gadā)
 30. oktobris — Šarls Kostē (Charles Coste), franču riteņbraucējs (dzimis 1924. gadā)
 31. oktobris — Fatoss Nano (Fatos Nano), Albānijas politiķis, premjerministrs (dzimis 1952. gadā)

 Novembris 
 3. novembris:
 Diks Čeinijs (Dick Cheney), ASV politiķis, viceprezidents (dzimis 1941. gadā)
 Kims Jonnams (김영남), Ziemeļkorejas politiķis (dzimis 1928. gadā)
 4. novembris — Dominiks Duka (Dominik Duka), čehu katoļu garīdznieks, kardināls (dzimis 1943. gadā)
 5. novembris:
 Andrea de Adamičs (Andrea de Adamich), itāļu autsportists (dzimis 1941. gadā)
 Ronalds Venetiāns (Ronald Venetiaan), Surinamas politiķis, valsts prezidents (dzimis 1936. gadā)
 6. novembris — Džeimss Votsons (James Watson), amerikāņu molekulārbiologs (dzimis 1928. gadā)
 8. novembris — Tacuja Nakadai (仲代 達矢), japāņu aktieris (dzimis 1932. gadā)
 9. novembris — Lenijs Vilkenss (Lenny Wilkens), ASV basketbolists un treneris (dzimis 1937. gadā)
 23. novembris:
 Udo Kīrs (Udo Kier), Vācijas aktieris (dzimis 1944. gadā)
 Haitams Ali Tabatabai (هيثم علي طبطبائي), Libānas terorists, viens no Hezbollah vadītājiem (dzimis 1968. gadā)
 24. novembris:
 Dharmendra (Dharmendra), Indijas aktieris, producents un politiķis (dzimis 1935. gadā)
 Džimijs Klifs (Jimmy Cliff), Jamaikas mūziķis (dzimis 1944. gadā)
 25. novembris — Lorenco Bufons (Lorenzo Buffon), Itālijas futbolists (dzimis 1939. gadā)
 29. novembris — Toms Stopards (Tom Stoppard), britu dramaturgs (dzimis 1937. gadā)

 Decembris 
 4. decembris — Keri-Hirojuki Tagava (田川 洋行), japāņu aktieris (dzimis 1950. gadā)
 5. decembris — Frenks Gērijs (Frank Gehry), ASV arhitekts (dzimis 1929. gadā)
 10. decembris — Sofija Kinsella (Sophie Kinsella), britu rakstniece (dzimusi 1969. gadā)
 14. decembris — Robs Rainers (Rob Reiner), ASV aktieris un režisors (dzimis 1947. gadā)
 18. decembris — Rodrigo Sevaljoss (Rodrigo Cevallos), Ekvadoras jurists un politiķis (dzimis 1935. gadā)

 19. decembris — Džeimss Rensons (James Ransone), ASV aktieris (dzimis 1979. gadā)
 22. decembris — Kriss Rī (Chris Rea), britu komponists un dziedātājs (dzimis 1951. gadā)

 23. decembris — Anatolijs Bondarčuks (Анатолій Бондарчук), Ukrainas vieglatlēts (dzimis 1940. gadā)
 24. decembris — Perijs Bemonts (Perry Bamonte), britu mūziķis (dzimis 1960. gadā)
 25. decembris:
 Vera Aļentova (Вера Алентова), PSRS un Krievijas aktrise (dzimusi 1942. gadā)
 Marts Nikluss (Mart Niklus), igauņu ornitologs, disidents un politiķis (dzimis 1934. gadā)
 Džons Robertsons (John Robertson), skotu futbolists (dzimis 1953. gadā)
 28. decembris — Brižita Bardo (Brigitte Bardot), franču kino aktrise, modele, dziedātāja, dzīvnieku tiesību aktīviste (dzimusi 1934. gadā)
 30. decembris — Haleda Zia (খালেদা জিয়া), Bangladešas politiķe, premjerministre (dzimusi 1946. gadā)

 Nobela prēmijas laureāti 
 Ekonomikā — Džoels Mokirs, Filips Agjons, Pīters Hovits
 Fizikā — Džons Klārks, Mišels Devorē, Džons Martiniss
 Fizioloģijā vai medicīnā — Mērija Brankova, Frederiks Ramsdels, Šimons Sakaguči
 Ķīmijā — Susumu Kitagava, Ričards Robsons, Omārs Jaghi
 Literatūrā — Lāslo Krasnahorkai
 Miera veicināšanā — Marija Korina MačadoNobela Miera prēmija piešķirta Venecuēlas opozīcijas līderei Mačado lsm.lv 2025. gada 10. oktobrī

 Atsauces