Jaunjelgavas apriņķis

Jaunjelgavas apriņķis (, ) bija administratīva vienība Kurzemes guberņas (1819—1918), īslaicīgi Kurzemes un Zemgales hercogistes (1918) un Latvijas SPR (1919), līdztekus Latvijas Republikas (1918—1924) sastāvā. 1924. gadā Jaunjelgavas apriņķi pārdēvēja par Jēkabpils apriņķi.

Tagad bijušā Jaunjelgavas apriņķa teritorijā atrodas Aizkraukles novads, Jēkabpils novads, daļēji arī Bauskas novads un Ogres novads (to austrumu daļas).

 Ģeogrāfija 

Apriņķa zemes virsas pamatā guļ augšdevona dolomīti, kas aprakti zem bieziem diluvija ledāju materiāliem un kļūst redzami galvenokārt tikai tur, kur Daugava iegrauzusi samērā dziļu ieleju. Reljefa formās un virsas sastāvā galvenā loma glaciāliem materiāliem — paaugstām mālainām gala morēnu paugurainēm un relatīvi zemākiem līdzeniem diluvija smiltājiem jeb sandriem un slokšņu māliem. Pauguraiņu apriņķī maz, līdzenumu daudz. Šim apstāklim izšķiroša loma vietējo cilvēku dzīvē. Gala morēnu pauguraine (Viesītes morēnu valnis) šķērso apriņķa teritoriju meridiāna virzienā caur Viesīti.

 Vēsture 
 Kurzemes guberņas sastāvā 
Jaunjelgavas apriņķis tika izveidots 1819. gada teritoriāli administratīvās reformas rezultātā, pārdēvējot Sēlpils virspilskunga tiesas Jaunjelgavas pilskunga tiesu (Hauptmannschaft Friedrichsstadt, Фридрихштадтское гауптманство) par apriņķi А. Орановский. Материалы для географии и статистики России: Курляндская губерния. Pēterburga, 1862..

Jaunjelgavas apriņķis bija sadalīts trijos draudžu novados:
 Sēlpils draudzes novads (Kirchspiel Selburg), 
 Neretas draudzes novads (Kirchspiel Nerst),
 Aizkraukles draudzes novads (Kirchspiel Ascheraden).

 Latvijas Republikas sastāvā 
1923. gadā no Dignājas pagasta atdalīts un izveidots Slates pagasts, bet Ilzu pagasts pievienots Kroņa-Susējas pagastamValdības Vēstnesis  1923.gada 9.aprīlis.

1924. gada jūnijā Kurmenes un Valles pagastus pievienoja Bauskas apriņķim, bet Lindes pagastu — Rīgas apriņķimLikums par Latvijas teritorijas iedalīšanu apriņķos  Valdības Vēstnesis — 1924.gada 26.jūnijs.

Ar 1924. gada 26. jūnija likumu par Latvijas teritorijas iedalīšanu apriņķos Jaunjelgavas apriņķi pārdēvēja par Jēkabpils apriņķi. Par apriņķa pilsētu noteica Jēkabmiestu, nosaucot to par Jēkabpili.

 Muižas Jaunjelgavas apriņķī (1841)Herbord Karl Friedrich Bienemann von Bienenstamm. Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland: Durchgesehen von E. A. Pfingsten. G. A. Reyher, 1841 (Google e-grāmata) 

 1. Sēlpils draudzes novada muižas 
 A. Kroņa muižas 
 Elkšņu muiža (Ellern) ar Aizdumbles pusmuižu (Aisdumble) 
 Vecsaukas muiža (Alt-Sauken) ar Lones un Ekhofas pusmuižām (Lohnen, Eckhof)  
 Jaunsaukas muiža (Neu-Sauken) ar pusmuižu Sallien
 Susējas muiža (Susseihof)
 Kalnamuiža (Berghof)
 Dzērvu muiža (Dsehrwen)
 Kārklu un Meijeru muiža (Kahrkeln und Meiern)
 Mālu muiža (Mahlemuische)
 Dignājas muiža (Dubena) ar pusmuižu Slottenhof
 Salas muiža (Holmshof) ar Mālukalna pusmuižu (Malekaln) uz Daugavas salas
 Alstiķu muiža (Halswigshof)
 Vecsēlpils un Jaunsēlpils (Sērpils) muiža (Alt- und Neu-Selburg) Biržu muiža (Groß-Buschhof) ar Dzelzsnama un Bērzgales pusmuižām (Eisenhammer, Behrsgall)
 Piksteres (Pikšu) muiža (Pixtern) ar pusmuižu Sappeln
 Lielsunākstes muiža (Groß-Sonnaxt) ar pusmuižu Peterbusch
 Vecsērenes (Vecsēres) muiža (Alt-Sehren) ar pusmuižu Talsingen
 Jaunsērenes muiža (Neu-Sehren) ar Ozolkalna pusmuižu (Eckenberg) 
 Seces muiža (Setzen) ar pusmuižu Peterhof 
 Altenes muiža (Altona)
 Bogu (Jaunā) muiža (Neuhof)
 Taurkalnes muiža (Taurkaln)
 Vecā un Jaunā Valles muiža (Gross- un Klein-Wallhof)
 Kannenieku muiža (Kanneneeken)
 Brunavas muiža (Windsheim) B. Privātās muižas  
 Eķengrāves muiža (Eckengraf) ar Ķikstes pusmuižu (Kixten) un Zezern pusmuižu  
 Vilka (Mazsunākstes) muiža (Adelig, Klein-Sonnaxt), pie kuras pieder agrākā Buldering sloboda, no kuras atlicis vienīgi krogs 
 Danpeltes un Viesītes (Vīķa) muiža (Dannenfeld und Weeßiht)
 Vārenbrokas muiža (Wahrenbrock)
 Vīgantes (Stabu) muiža (Stabben und Vizzehden) ar Sonnenhof pusmuižu
 Līkuma muiža (Stabliten)
 Šīriņu muiža (Steinfeld)
 Cīrulīšu muiža (Zirulische)
 Meņķes muiža (Menkenhof)
 Johannisruh muiža
 Schmieden muiža
 Klassen muiža
 Steifeldt muiža

 2. Neretas draudzes novada muižas 
 A. Kroņa muižas 
 Mazzalves muiža (Klein-Salwen)
 Rites (pus-)muiža (Rittenhof) B. Privātās muižas  
 Neretas muiža (Nerft) ar Susējas (Sussei), Buividu (Friedrichshof) un Kalnamuižas (Altona) pusmuižām 
 Lielsusējas (Mežavetenes) muiža (Groß-Sussei)
 Vecmēmeles (Prankes) muiža (Alt-Memelshof)
 Lielmēmeles muiža (Groß-Memelshof)
 Ilzes muiža jeb Ildžumuiža (Ilsenberg) ar Eikemschek pusmuižu
 Pilkalnes muiža (Pilkaln) ar Ohseln pusmuižu 
 Gricgales muiža (Gritzgaln) ar 1783. gada dibinātu skolu un lūgšanu namu
 Daudzevas muiža (Daudsewas) ar Mežumuižas (Buschhof) pusmuižu

 3. Aizkraukles draudzes novada muižas 
 A. Kroņa muižas  B. Privātās muižas  
 Ērberģes (Taubes) muiža (Herbergen) ar Holmshof pusmuižu
 Vilku (Kurmenes) muiža (Kurmen) ar Mūrmuižas (Muhremuische) pusmuižu un katoļu lūgšanu namu
 Lindes (Daugavas) muiža (Linden) ar Birzgales (Birsgaln) pusmuižu

 Teritoriālais iedalījums 
1912. gadā Jaunjelgavas apriņķī ietilpa 22 pagasti un 2 pilsētas:Adolf Richters. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Band 2. Kurland. Riga 1912

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Фридрихштадтский уезд - Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона - т. XXXVIa - 1902 - с. 751—752 

 Jaunjelgavas apriņķa kartes 


A