Aleksejs Ļeonovs

Aleksejs Ļeonovs (Алексей Архипович Леонов, dzimis , miris ) bija PSRS kosmonauts, lidotājs. Viņš bija pirmais cilvēks, kas izgājis atklātā kosmosā.

Ļeonovs ir gleznojis kosmosa tēmas; daudzi darbi radīti kopā ar mākslinieku Andreju Sokolovu.

 Dzīvesgājums 
Aleksejs Ļeonovs piedzima 1934. gadā Tisuļskas rajona Ļistvjankas ciemā (tagad Kemerovas apgabalā) kā devītais bērns Sibīrijas zemnieka Arhipa Ļeonova desmit bērnu ģimenē. Lielā terora laikā 1936., 1937. un 1938. gadā viņa tēvu par strīdu ar kolhoza priekšsēdētāju bez tiesas ieslodzīja, ģimeni izlika no mājām un mantu izlaupīja kā "tautas ienaidnieka" ģimenes locekļiem. 1938. gadā viņš kopā ar māti devās uz Kemerovu. 

Pēc Otrā pasaules kara tēvu palīdzēja reabilitēt viņa dienesta biedrs latviešu strēlnieku pulkā Ludzišs.Алексей Леонов. В гостях у Дмитрия Гордона, ч.1Председатель колхоза накормил своего брата племенным жеребцом, которого вывел Архип Алексеевич Леонов: Леонов А. А. Арест отца // Время первых: Судьба моя — я сам…. М.: АСТ, 2017. С. 13-15. 1948. gadā ģimene pārcēlās uz Karaļaučiem (Kaļiņingradu) pie tēva.

1955. gadā Aleksejs Ļeonovs pabeidza mācības 10. Kara aviācijas lidotāju pirmsapmācības skolā Kremenčugā. 1957. gadā pabeidza Čugujevas kara aviācijas lidotāju skolu un dienēja par lidotāju Kijivas kara apgabalā. 1959. gada decembrī viņu nosūtīja uz VDR, kur bija vecākais lidotājs izlūkošanas aviācijas pulkā.

 Kosmiskie lidojumi 
1960. gadā Ļeonovs iekļuva pirmajā PSRS kosmonautu grupā, kas gatavojās lidojumiem ar kosmosa kuģi Vostok. 1963. gadā viņš izgāja sagatavošanas kursu kā viens no Vostok-5 rezerves pilotiem.

Aleksejs Ļeonovs savu pirmo kosmisko lidojumu veica kosmosa kuģī Voshod-2 kopā ar Pāvelu Beļajevu. Tā laikā viņš kā pirmais cilvēks pasaulē izgāja atklātā kosmosā. Iziešanas laikā radās vairākas neparedzētas situācijas. Kosmosa kuģim, atgriežoties uz zemes, sabojājās automātiskā orientācijas sistēma, un Voshod-2 nolaižamais aparāts nolaidās tālu no paredzētās vietas — 180 km uz ziemeļiem no Permas. Divas naktis kosmonauti pavadīja piesnigušā taigā, salā, kamēr glābēji ar slēpēm ieradās un iztīrīja vietu helikoptera laukumam.

No 1967. līdz 1970. gadam Ļeonovs gatavojās Mēness lidojumiem.  bija paredzēts kosmosa kuģa 7K-L1 starts ar nesējraķeti Proton, lai veiktu Mēness aplidojumu un atgriešanos uz Zemi, pirms to izdarītu ASV ar Apollo 8. A. Ļeonovs bija iekļauts pirmajā šī kuģa apkalpē. Lidojumu atcēla, jo iepriekšējie bezpilota kuģu un nesējraķešu lidojumi bija neveiksmīgi. Viņš gatavojās arī izkāpšanai uz Mēness. Pēc tam, kad amerikāņi pirmie izkāpa uz Mēness un PSRS Mēness programmas raķetes un kosmosa kuģi piedzīvoja neveiksmes, šo programmu atcēla.

1970. gadā A. Ļeonovs sāka gatavoties kā orbitālās stacijas Saljut-1 (DOS-1) otrās ekspedīcijas komandieris. Viņš bija arī komandiera dublieris pirmajai ekspedīcijai Sojuz-10, kas startēja . Viņam kopā ar Valēriju Kubasovu un Pjotru Kolodinu vajadzēja startēt otrajā ekspedīcijā Sojuz-11 1971. gada jūnijā, bet divas dienas pirms starta viņu vietā apstiprināja dublējošo apkalpi, jo Kubasovam tika atklāti aptumšojumi plaušās. Tad Ļeonovs tika apstiprināts Sojuz-12 apkalpē kopā ar Nikolaju Rukavišņikovu un Pjotru Kolodinu. Viņiem vajadzēja startēt 20. jūlijā. Diemžēl Sojuz-11 nolaižamais aparāts, atgriežoties uz zemi, dehermetizējās un tā apkalpe gāja bojā, tāpēc nākamie lidojumi tika atcelti.

1971. gada oktobrī Ļeonovs kopā ar Valēriju Kubasovu sāka gatavoties orbitālās stacijas DOS-2 pirmajai ekspedīcijai. Lidojums tika atcelts pēc tam, kad  nesējraķetes Proton avārijas dēļ stacija tika zaudēta.

1972. gada augustā Ļeonovs kā komandieris kopā ar Valēriju Kubasovu gatavojās kosmosa kuģa 7K-T Nr. 34 autonomam lidojumam, lai izmēģinātu jaunos skafandrus Sokol-K. Vēlāk viņu lidojums tika atcelts, un kosmosa kuģi palaida bez cilvēkiem.

1972. gada oktobrī Ļeonovs kopā ar Valēriju Kubasovu sāka gatavoties orbitālās stacijas DOS-3 pirmajai ekspedīcijai. Lidojums tika atcelts pēc tam, kad tūlīt pēc starta  stacijas (nosaukta par Kosmos-557) vadības sistēma nebija kontrolējama un tā pēc 11 dienām nogāja no orbītas.

1973. gada maijā Ļeonovs kopā ar Valēriju Kubasovu sāka gatavoties Apollo — Sojuz programmai.  startēja Sojuz-19, kura apkalpe bija A. Ļeonovs un V. Kubasovs. 17. jūlijā Sojuz-19 saslēdzās ar ASV kosmosa kuģi Apollo, un abu valstu apkalpes satikās.

No 1976. gada Ļeonovs bija kosmonautu nodaļas komandieris. 1982. gadā viņš atstāja kosmonautu nodaļu un tika iecelts par Kosmonautu sagatavošanas centra priekšnieka pirmo vietnieku lidojumu un kosmiskās sagatavošanas jautājumos.

1991. gada septembrī Ļeonovs atstāja Kosmonautu sagatavošanas centru un 1992. gada martā atvaļinājās no aktīvā dienesta.

Aleksejs Ļeonovs nomira . Apglabāts Federālajā kara memoriālajā kapsētā (FVMK) Mitiščos () Maskavas apgabalā, Krievijā netālu no centrālās alejas, pa kreisi no galvenā pieminekļa - māte, kas apraud savu dēlu.

 Iziešana atklātā kosmosā 
MisijaSlūžu kameraKosmonauti Sākums (UTC)BeigasIlgums Darbība Voshod-2 Voshod-2 piepūšama slūžu kamera Aleksejs Ļeonovs  08:34:51  08:47:00 12 minūtes Pasaulē pirmā iziešana atklātā kosmosā. 

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Ļeonova biogrāfija 
 Ļeonovs Padomju Savienības Varoņu mājaslapā 

Kategorija:PSRS kosmonauti
Kategorija:Padomju Savienības Varoņi
Kategorija:Ar Draudzības ordeni apbalvotie (Krievija)
Kategorija:PSRS virsnieki
Kategorija:Krievijas virsnieki
Kategorija:Maskavā mirušie
Kategorija:Federālajā kara memoriālajā kapsētā Mitiščos apbedītie
Kategorija:Kemerovas apgabalā dzimušie
Kategorija:Ar Ļeņina ordeni apbalvotie
Kategorija:PSRS Nopelniem bagātie sporta meistari
Kategorija:PSRS Valsts prēmijas laureāti
Kategorija:Ar Sarkanās Zvaigznes ordeni apbalvotie
Kategorija:Ar ordeni "Par nopelniem" apbalvotie (Ukraina)