Latvijas Pasts

VAS Latvijas Pasts ir Latvijas valstij piederošs pasta pakalpojumu sniedzējs. To dibināja 1992. gada 2. janvārī, īsi pēc neatkarības atjaunošanas. Latvijas Pasts nodrošina plašāko pasta pakalpojumu pieejamību visā Latvijas teritorijā, uzturot vairāk nekā 155 pasta nodaļas. Uzņēmuma pamatfunkcija ir pasta un filatēlijas, pārvadājumu un eksprespasta, finanšu, preses un mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšana.

Latvijas Pastam pieder divi meitas uzņēmumi: SIA Mailmaster un AS "IT Latvija" (agrākAS "Latvijas pasta pakalpojumu tīkls").  Tas 2015. gadā nodarbināja ap 4269 darbinieku,, 2020. gadā — 3200, bet 2024. gadā — 2200.

 Vēsture 

Valsts uzņēmums Latvijas Pasts tika dibināts 1992. gada 2. janvārī. Pēc diviem gadiem Valsts prezidents Guntis Ulmanis izsludināja Pasta likumu, ar kuru Latvijas Pasts tika pārdēvēts par valsts iestādi. Vēlāk, 1997. gada 11. martā, Valsts prezidents izsludināja grozījumus Pasta likumā, ar kuriem valsts iestāde Latvijas Pasts tika pārdēvēta par bezpeļņas organizāciju, valsts akciju sabiedrību Latvijas Pasts.

Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisija 2004. gada 30. aprīlī BO VAS Latvijas Pasts izsniedza vispārējo pasta pakalpojumu licenci. Latvijas pasts ir pirmais pasta pakalpojumu sniedzējs Latvijā, kas saņēmis šādu Eiropas Savienības prasībām atbilstošu licenci. Tā paša gada 1. maijā, sakarā ar Latvijas pievienošanos Eiropas Savienībai, stājās spēkā grozījumi Pasta likumā, kas līdz 2013. gadam paredzēja pakāpenisku Latvijas pasta monopolstāvokļa samazināšanu.

2004. gada 15. jūlijā, iemūrējot topošās būves pamatos kapsulu ar vēstījumu nākamajām paaudzēm, svinīgi tika atzīmēts BO VAS Latvijas pasts jaunā pasta šķirošanas kompleksa pamatu izbūves noslēgums. Visu kompleksu bija paredzēts pabeigt 2005. gada jūlijā. 2004. gada 1. novembrī bezpeļņas organizācija valsts akciju sabiedrība Latvijas Pasts tika pārreģistrēta Komercreģistrā, kļūstot par valsts akciju sabiedrību Latvijas Pasts. 2006. gada 28. septembrī Mārupes pagastā līdzās lidostai “Rīga” atklāja pasta sūtījumu šķirošanas kompleksu.Pasts.lv Vēsture 2006. gadā tika nolemts, ka 1965. gadā atklātā Pasta centrālā ēka Stacijas laukumā pastam nav rentabla, tādēļ ir nojaucama, savukārt zeme uz 49 gadiem jānodod nomāšanai. 2008. gadā ēku nojauca.

2015. gada oktobrī Amerikas Savienoto Valstu nozīmētais pasta operators USPS (United States Postal Service) pārtrauca datu apmaiņu par sūtījumu izsekošanu ar daudziem pasta operatoriem, tajā skaitā arī ar Latvijas Pastu, pieprasot samaksu par sūtījuma datu publiskošanu. 

2015. gada nogalē Latvijas Pasts noslēdz vienošanos ar Pasaules Pasta savienību (UPU) par pievienošanos papildu izsekošanas sistēmai, kā rezultātā no 2016. gada 1. janvāra par papildus samaksu klientiem būs pieejama informācija par sūtījumu izsekošanu. 

Salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem, 2015. gadā uzņēmuma apgrozījums turpināja samazināties, tai skaitā samazinājās arī darbinieku skaits. 2010. gadā uzņēmumā strādāja 6149 darbinieki, bet 2015. gada nogalē — tikai 4269 darbinieki.

2021. gadā tika sākta sadarbība ar Igaunijas pakomātu ražotāju Cleveron, lai izvērstu Cleveron 401 pakomātu tīklu (pirmais atklāts oktobrī Rīgā, pie veikala Rimi A. Saharova ielā). Turklāt Cleveron kopā ar "Latvijas Pasta" meitas uzņēmumu SIA Mailmaster plānoja izveidot atvērtu tīklu ar Cleveron piemājas pakomātiem.
2024. gada 3. decembrī "Latvijas Pasts" paziņoja, ka kopā ar Lietuvos paštas zīmolu UNISEND ir atklājis kopīgu pakomātu tīklu.

2024. gada 7. februārī LP padome paziņoja par atkāpšanos, norādot, ka sadarbība un komunikācija ar Satiksmes ministriju (SM) vairs nav efektīva. Savukārt ministrija kritizēja uzņēmuma plāna trūkumu par pasta pakalpojumu nepārtrauktību un padomes priekšsēdētāja komandējumu tēriņus. Tika izveidota pagaidu padome, kuru iepriekšējā vadītāja Raimonda Dūdas vietā vadīja Kaspars Rokens, bet padomē strādāja Māris Macijevskis. bet 2025. gada 4. jūlijā ievēlēta jauna.

2025. gadā par padomes priekšsēdētāju ievēlēta Jeļena Gavrilova un par padomes locekli – Līga Ermane.

 Darbība 
Latvijas Pasta ieņēmumi 2011. gadā bija 36 730 milj. LVL (2011), un neto ienākumi 686 743 latu. 2015. gadā kopējā vērtība 52 milj. EUR.Latvijas vērtīgāko uzņēmumu TOP101

 Īpašuma struktūra 
Latvijas Pastam ir divi piederošie meitas uzņēmumi:

 SIA Mailmaster pamatdarbības veids ir klientu rēķinu izdruka un ievietošana aploksnēs, kā arī reklāmas materiālu ievietošana aploksnēs.
 SIA IT Latvija (līdz 2007. gada 26. novembrim AS Latvijas pasta pakalpojumu tīkls) pamatdarbības veids ir datortīklu izveide un apkalpošana.Pasts.lv Īpašuma struktūra

 Pārvaldība 
2025. gada Latvijas Pasta pārvaldības struktūra.

 Akciju turētājs – Latvijas Republikas Satiksmes ministrija
 Kapitāla daļu turētāja pārstāvis – Dins Merirands
 Padomes priekšsēdētājs – Jeļena Gavrilova 
 Padomes locekļi – Līga Ermane
 Valdes priekšsēdētājs  – Ģirts Rudzītis 
 Valdes locekļi – Andris Puriņš

 Organizatoriskās struktūras shēma 
Latvijas Pasta organizatoriskā struktūra 2020. gadā:

 Akcionārs:
 Padome:
 Valde (Valdes priekšsēdētājs, Valdes loceklis, Valdes loceklis, Valdes loceklis):
 Projektu vadības departaments
 Kvalitātes vadības daļa
 Iekšējā audita daļa  ––––
 Juridiskais departaments
 Pasta vērtszīmju un filatēlijas departaments
 Personāla vadības departaments  ––––
 Eksprespasta departaments
 Pasta drošības departaments
 Starptautiskais departaments
 Administratīvā daļa
 Ārējo komunikāciju vadības daļa
 Mārketinga un pakalpojumu attīstības daļa
 Komercvadības departaments  ––––
 Pasta tīkla departaments
 Sūtījumu apstrādes un piegādes departaments
 Finanšu vadības departaments
 Informācijas sistēmu vadības departaments
 Mazumtirdzniecības departaments
 Tehniskais departaments
 NILLTPFN (noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas) daļa

 Privatizēšanas aizliegums 
Valsts un pašvaldību īpašuma privatizācijas un privatizācijas sertifikātu izmantošanas pabeigšanas likuma 17. pants aizliedz privatizēt Valsts akciju sabiedrību “Latvenergo”, valsts akciju sabiedrību “Latvijas pasts”, valsts akciju sabiedrību “Starptautiskā lidosta "Rīga"”, valsts akciju sabiedrību “Latvijas dzelzceļš”, valsts akciju sabiedrību “Latvijas gaisa satiksme” un valsts akciju sabiedrību “Latvijas valsts meži” un šo sabiedrību akcijas nedrīkst privatizēt vai atsavināt.

 Skatīt arī 
 Omniva
 Posti Group‎

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa

Kategorija:Latvijas uzņēmumi
Kategorija:Pasts