Bāriņu iela (Rīga)

Bāriņu iela ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Āgenskalna apkaimē. Bāriņu iela sākas krustojumā ar Uzvaras bulvāri un beidzas krustojumā ar Mazo Nometņu ielu. Ielas kopējais garums sasniedz 1040 metrus un tā sastāv no 2—4 braukšanas joslām.

 Vēsture 
Iela ierīkota uz pilsētas bāriņu nama īpašumā esošās zemes. 1904. gadā ielai piešķirts nosaukums Bāriņu iela (, ), nereti ielu sauca arī par Bāriņu nama ielu ().

Latvijas vācu okupācijas laikā ielu atkal vāciski dēvēja par Waisenstraße, bet PSRS okupācijas laikā to 1974. gadā pārdēvēja par Andreja Stučenko ielu, par godu toreiz nesen mirušajam  PSKP CK locekļa kandidātam, armijas ģenerālim Stučenko (Стученко 1904-1972), kurš no 1944. gada augusta 2. Baltijas un Ļeņingrades frontu sastavā komandēja 10. gvardes armijas 19. gvardes strēlnieku korpusu Baltijas stratēģiskajā okupācijā, lai 1944. gadā okupētu Latviju, Lietuvu un Igauniju, kā arī pirms tam izcēlās Latvijas okupācijā Rēzeknes-Daugavpils un Madonas operācijās 1944. gada jūlijā. Tā bija iekļauta Ļeningradas rajona administratīvajā teritorijā. 1990. gada 20. aprīlī ar Rīgas pilsētas Tautas deputātu padomes lēmumu Nr. 1/19 Andra Teikmaņa vadībā ielai atjaunots vēsturiskais nosaukumsMelnalksnis, A. Rīgas pilsētas tautas deputātu padomes sekretārs, "Rīgas pilsētas tautas deputātu padomes LĒMUMS par 20.04.90 Rīgā Nr. 1/19 PAR IELU VĒSTURISKO NOSAUKUMU ATJAUNOŠANU", Rīgas Balss, 1990, 2. lpp., 5. lpp..

 Ielas raksturojums 
Bāriņu iela ir 1040 metrus gara iela Āgenskalna apkaimes dienvidaustrumos. Tā sākas krustojumā ar Uzvaras bulvāri un virzās rietumu virzienā. Ielas posms no Uzvaras bulvāra līdz Aleksandra Grīna bulvārim iet caur Uzvaras parku. Gandrīz iepretim krustojumam ar Aleksandra Grīna bulvāri ir arī savienojums ar Hermaņa ielu. Zemgales priekšpilsētas izpilddirekcijas un Eduarda Smiļģa teātra muzeja tuvumā iela krustojas ar Eduarda Smiļģa un Talsu ielām, kā arī pagriežas vairāk dienvidrietumu virzienā. Ielas posms no Uzvaras bulvāra līdz Eduarda Smiļģa ielai sastāv no četrām atdalītām braukšanas joslām, savukārt turpmākais ielas posms sastāv no divām braukšanas joslām, kurām pa vidu atrodas tramvaja sliedes. Iepretim Āgenskalna tirgum iela savienojas ar Zeļļu ielu. Bāriņu iela beidzas dažus metrus tālāk krustojumā ar Mazo Nometņu ielu.

 Ielu savienojumi 
Bāriņu iela ir savienota ar šādām ielām:
 Uzvaras bulvāris
 Aleksandra Grīna bulvāris ("T" veida krustojums)
 Hermaņa iela ("T" veida krustojums)
 Eduarda Smiļģa iela
 Talsu iela
 Zeļļu iela ("T" veida krustojums)
 Mazā Nometņu iela

 Ievērojamas ēkas 
 Bāriņu ielā 7 pirmās Latvijas brīvvalsts laikā atradās siena, auzu un lopbarības tirgotava. Savukārt pēc Otrā pasaules kara ēkā izvietojās sanitārā un epidemioloģiskā stacija, kā arī tās laboratorija.
 Bāriņu ielas 8 vietā sākotnēji atradās tirgus laukums, bet 20. gadsimta 30. gados zemes gabalu apbūvēja.
 Bāriņu ielā 10 atrodas VAS "Latvijas Pasts" 2. pasta nodaļa. Ēka celta 1929. līdz 1930. gadā (arhitekts D. Zariņš) uz tirgus laukuma zemes. Pirms Otrā pasaules kara ēkā atradās Rīgas 2. pasta un telegrāfa kantoris, kā arī Rīgas telefona 2. apakšcentrāle. Padomju varas gados ēkā atradās 2. pilsētas sakaru nodaļa.

 Sabiedriskais transports 
Sākot ar 1905. gadu pa Bāriņu ielu kursēja elektriskais tramvajs. Mūsdienās Bāriņu ielā kursē viens tramvaja maršruts, kā arī vairāki autobusu un mikroautobusu maršruti.
 8. maršruta tramvaji kursē ielas posmā no Aleksandra Grīna bulvāra līdz Mazajai Nometņu ielai.
 4., 4z., 7., 8., 21., 25., 38., 39. un 55. maršruta autobusi kursē visas ielas garumā (no Uzvaras bulvāra līdz Mazajai Nometņu ielai).

 Skatīt arī 
 Zemgales priekšpilsēta
 Āgenskalns

 Atsauces 

Kategorija:Ielas Āgenskalnā
Kategorija:Kurzemes rajons