1924. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1924. gada notikumi Latvijā.

 Valsts amatpersonas 
 Amats Persona PiezīmesLatvijas Valsts prezidents Jānis ČaksteMinistru prezidents Zigfrīds Anna Meierovics (līdz ) Meierovica 2. Ministru kabinets Voldemārs Zāmuēls (no  līdz ) Zāmuēla Ministru kabinets Hugo Celmiņš (no ) Celmiņa 1. Ministru kabinets1. Saeimas priekšsēdētājs Frīdrihs Vesmanis

 Notikumi 
 Janvāris 
 1. janvāris — Latvijas valsts pārgāja uz metrisko mēru un svaru sistēmu.
 25. janvāris—4. februāris — Latvija debitē 1. ziemas olimpiskajās spēlēs Šamonī (Francija) 16 valstu skaitā. Latviju pārstāvēja divi sportisti — ātrslidotājs Alberts Rumba un distanču slēpotājs Roberts Plūme. Labākais rezultāts — 7. vieta ātrslidošanā 500 metru distancē.

 Februāris 
 2. februāris - Izglītības Ministrijas Pieminekļu valde pieņem lēmumu par Brīvdabas Muzeja izveidi Rīgā.

 Aprīlis 
 3.—10. aprīlis — plūdi Daugavā nodarīja postījumus Daugavpilī un Rīgā.

 Maijs 
 11. maijs - Durbē tiek dibināta latviešu studentu korporācija Philyronia.

 Jūnijs 
 18. jūnijs — nodibināta Latvijas radio biedrība (LRB), aizsākot radioamatierisma kustību Latvijā.

 Jūlijs 
 4. maijs—27. jūlijs — vasaras olimpiskajās spēlēs Latvijas republiku pārstāv 41 sportists, taču godalgas gūt neizdodas.

 Augusts 
 23. augusts — Pierīgā tika atklāta pirmā degvielas uzpildes stacija Latvijā, to izveidoja Shell. Nedaudz vēlāk tika atklātas vēl vairākas citas DUS. Kopumā Rīgā un tās apkārtnē līdz 1940. gadam tika atklātas 11 šāda veida stacijas.

 Septembris 
 11. septembris — Aucei piešķirtas pilsētas tiesības. 

 Oktobris 
 6. oktobris — Rīgā dibināta studentu korporācija Fraternitas Metropolitana.
 8. oktobris - Rīgā tiek dibināta latviešu studentu korporācija Fraternitas Vesthardiana.

 Novembris 
 12. novembris — atklāts Laimas pulkstenis (kā Lielais pulkstenis).
 19. novembris — pie LU tika nodibināta ceturtā vecākā studenšu korporācija Imeria.

 Decembris 
 2. decembris — izveidota Latviešu folkloras krātuve.

 Nezināms datums 
 LETA informācijas ieguvē un izplatīšanā sāk izmantot radiosakarus.

 Dzimuši 
 19. februāris — Edgars Zveja, dziedātājs (miris 1986. gadā)
 3. marts — Leo Kokle, gleznotājs (miris 1964. gadā)
 12. marts — Visvaldis Lācis, publicists, valodnieks, vēsturnieks un politiķis (miris 2020. gadā)
 8. aprīlis — Broņislava Martuževa, dzejniece (mirusi 2012. gadā)
 2. jūnijs — Ada Neretniece, latviešu kinorežisore (mirusi 2008. gadā)
 9. septembris — Elmārs Zemgalis, šahists un matemātiķis (miris 2014. gadā)
 13. septembris — Antonija Ahero, valodniece un pedagoģe (mirusi 2019. gadā)
 21. aprīlis — Gunars Saliņš, trimdas dzejnieks (miris 2010. gadā)

 Miruši 
 1. oktobris — Jānis Krodznieks, vēsturnieks (dzimis 1851. gadā)
 17. decembris — Arturs Valters, grāmatnieks, viens no a/s "Valters un Rapa" dibinātājiem (dzimis 1870. gadā)
 24. decembris — Jānis Ezeriņš, rakstnieks, tulkotājs (dzimis 1891. gadā)

 Skatīt arī 
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

Latvija

Kategorija:Notikumi Latvijā pēc gada