Antra Liedskalniņa

Antra Liedskalniņa (dzimusi , mirusi ) bija latviešu aktrise. Ilggadēja Latvijas Nacionālā teātra prīma, iekļauta Latvijas kultūras kanonā.

 Dzīvesɡājums 
Dzimusi Jaungulbenes pagasta "Stūrās" (tagad Līgo pagastā) zemnieku Arvīda Liedskalniņa (1904—1944) un viņa sievas Annas Veronikas, dzimušas Kupčas (1908—1990), ģimenē.Arvīds Liedskalniņš — GeniAnna Veronika Kupčs — Geni Tēvs divus gadus pavadīja ieslodzījumā par politisko darbību. Mācījās Siltāju sešɡadīɡajā pamatskolā.

Pēc Latvijas okupācijas Otrā pasaules kara laikā 1940. gadā viņas tēvs kļuva par Jaungulbenes pagasta izpildkomitejas priekšsēdētāju, Antra ar jaunāko māsu Jogitu iestājās skolas pionieru organizācijā.Burtniece, Anda. Antra Liedskalniņa. R., 1984. Vācu iebrukuma laikā 1941. gadā viņas tēvs iestājās strādnieku gvardē, māte kopā ar meitām devās bēɡļu ɡaitās uz Sibīriju, kur apmetās Čeļabinskas apgabala Petuhovas rajonā (tagad Kurgānas apgabalā). Tēvs mira no slimības Petuhovas rajonā 1944. gadā.

Māte ar meitām pēc kara atgriezās Jaungulbenes pagastā, māte bija pagasta partordze. Antra atsāka mācīties Siltāju skolā, pēc tam Madonas vidusskolā un Gulbenes vidusskolā, kur piedalījās dramatiskajā kolektīvā. 1951. gadā iestājās Teātra institūtā, bet 1955. gadā beigusi Latvijas Konservatorijas Teātra fakultāti. Latvijas Nacionālajā teātrī strādāja no 1955. gada, bet 1958. gadā sāka filmēties kino. 1962. gadā kļuva par komunistiskās partijas biedri.

Mirusi 69 gadu vecumā, apbedīta Mākslinieku kalniņā Rīgas 1. Meža kapos.

 Privātā dzīve 
Pirmais vīrs bija aktieris Elmārs Ozols, dēls aktieris un dziedātājs Harijs Ozols (1963—2015). Otrais vīrs bija aktieris Kārlis Amoliņš, šķīrušies 1980. gadā.

 Apbalvojumi un paɡodinājumi 
1965. gadā ieguva Latvijas PSR Nopelniem bagātās skatuves mākslinieces goda nosaukumu, 1973. gadā Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieces goda nosaukumu, 1987. gadā par Andreja Pumpura prēmijas laureāti.Mirusi Latvijas Nacionālā teātra aktrise Antra Liedskalniņa — DELFI

 Mākslinieciskā darbība 
Antra Liedskalniņa bija daudzkrāsaina un spilgta drāmas un komēdijas aktrise. Viņas veidotie skatuves tēli bija apveltīti ar sievišķu šarmu un spēles prieku, kā arī piesātināti ar pārdzīvojumā vibrējošu dvēseli un patiesu jūtu dzīvi. Viena no viņas izcilākajām lomām bija Blānša "Ilgu tramvajā" (no 1969. gada), kas teātra repertuārā noturējās 12 gadus. Citas nozīmīgākās lomas bija lugās: Rūdolfa Blaumaņa "Pazudušais dēls", Raiņa "Pūt vējiņi", Viljama Šekspīra "Ričards III", Andreja Upīša "Žanna d'Arka", Tenesija Viljamsa "Ilgu tramvajs", Īva Žamiaka "Hamilkāra kungs", Alekseja Arbuzova "Mans nabaga Marats" un Paula Putniņa "Paši pūta, paši dega", "Ar būdu uz baznīcu" un "Ar Dievu pie zemes". Pēdējā Antras Liedskalniņas loma teātrī bija Annas Manjani monologs A. Mefra "Grēksūdzes laiks". Nozīmīgākās kino lomas filmās: "Vētra", "Pūt, vējiņi", "Šīs bīstamās balkona durvis", "Akmens un šķembas" un "Tarāns".

 Filmogrāfija 
 1958 — "Svešiniece ciemā", epizodē
 1960 — "Vētra" — Aija
 1966 — "Akmens un šķembas" — Antra
 1968 — "24-25 neatgriežas" — medmāsa Irēna
 1969 — "Stari stiklā" — Vera
 1970 — "Uzbērums" — Olga
 1971 — "Meldru mežs" — Anna
 1973 — "Pūt, vējiņi" — Ciepa
 1973 — "Čināra" (3 sērijas) ("Uzbekfiļm") — frau Umaidere
 1975 — "Liktenim spītējot", epizodē
 1976 — "Šīs bīstamās balkona durvis" — Anita Pumpure
 1978 — "Tavs dēls", epizodē
 1979 — "Agrā rūsa", epizodē
 1979 — "Sitiens" — māte
 1980 — "Vasara bija tikai vienu dienu" — Šnepstu Silvija
 1981 — "Laikmetu griežos" — stārastiene
 1981 — "Amerikāņu traģēdija" (4 sērijas) (Lietuvas kinostudija) — Robertas māte
 1982 — "Tarāns" — Marta
 1982 — "Īsa pamācība mīlēšanā" — Pīpētāja
 1982 — "Lietus blūzs" — Velga
 1982 — "M-me Butterfly atgriešanās" (Dovženko kinostudija) — Solomija Krušeļņicka
 1982 — "Apvērsums pēc instrukcijas Nr.107" ("Uzbekfiļm") — medmāsa
 1983 — "Dārzs ar spoku" — sieviete autoostā
 1983 — "Šāviens mežā", epizodē
 1984 — "Uzvara" (2 sērijas) ("Mosfiļm", VDR) — Klementīne Čerčila
 1984 — "Pēdējā vizīte" — Nikija, Džerija Čīvera meita
 1984 — "Fronte tēva pagalmā" — Marija
 1985 — "Sprīdītis" — Ragana
 1986 — "Dubultnieks" — Ērika māte
 1987 — "Aija" (2 sērijas) — Balodiene, Jāņa māte
 1987 — "Apstākļu sakritība" — Veronikas māte
 1988 — "Viktorija", epizodē
 1989 — "Zītaru dzimta", epizodē
 1990 — "Maija un Paija" — Zīle
 1990 — "Vilkaču mantiniece" — Zīlīte
 1991 — "Simts verstis pa upi", epizodē
 1992 — "Pa baltā furgona pēdām" — Purviņa
 1992 — "Šopēna noktirne" (Krievija, ASV), epizodē
 1998 — "Izpostītā ligzda" — Gusta māte
 2000 — "Baiga vasara", epizodē

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Biogrāfija 
 Biogrāfija


Kategorija:1930. gadā dzimušie
Kategorija:2000. gadā mirušie
Kategorija:Latviešu kinoaktieri
Kategorija:Latviešu teātra aktieri
Kategorija:Latvijas kinoaktieri
Kategorija:Latvijas teātra aktieri
Kategorija:Latvijas Nacionālā teātra aktieri
Kategorija:Latvijas kultūras kanonā ietvertās vērtības
Kategorija:Rīgas Meža kapos apbedītie
Kategorija:Gulbenes novadā dzimušie
Kategorija:Latvijas PSR Nopelniem bagātie skatuves mākslinieki
Kategorija:Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieki
Kategorija:Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie