Zaļvārnveidīgie

Zaļvārnveidīgie jeb krāšņvārnveidīgie (Coraciiformes) ir viena no putnu klases (Aves) kārtām, kas apvieno 6 dzimtas ar 175 sugām.World Bird List: Todies, motmots, bee-eaters, hoopoes, wood hoopoes, hornbillsWorld Bird List: Rollers, ground rollers, kingfishers Lielākā no visām kārtas dzimtām ir zivju dzenīšu dzimta (Alcedinidae) ar 114 sugām. Pazīstamākie putni ir zaļās vārnas, zivju dzenīši un bišu dzeņi.

 Izplatība 
Šie krāšņie putni galvenokārt dzīvo tropos. Lielākā daļa sugu ir Vecās Pasaules putni un tikai apmēram 20 sugas mājo Jaunajā Pasaulē (visi todi un momoti, kā arī dažas citas sugas).

 Latvijā 
Latvijā sastopamas 3 sugas, no kurām divas ir iekļautas Latvijas Sarkanajā grāmatā. Latvijā ligzdo zivju dzenītis (Alcedo atthis), zaļā vārna (Coracius garrulus) un pēdējos gados par pastāvīgu ligzdotāju kļuvis arī bišu dzenis (Merops apiaster).

 Ģenētika 
200px|thumb|Dzeltenknābja dzenītis (Syma torotoro)
Veicot dažādiem zaļvārnveidīgajiem putniem DNS un molekulāros pētījumus, zinātnieki secināja, ka zaļvārnveidīgo kārtai var izdalīt bāzes grupu, kura ir samērā tuvu radniecīga dzilnveidīgajiem (Piciformes) putniem, un zivju dzenīšu apakškārtu (Alcedines).Johansson, Ulf S. & Ericson, Per G. P. (2003): Molecular support for a sister group relationship between Pici and Galbulae. J. Avian Biol. 34(2): 185–197. doi:10.1034/j.1600-048X.2003.03103.x Piciformes sensu Wetmore 1960  Kopumā dzilnveidīgie putni un zaļvārnveidīgie ir samērā tuvu radniecīgi zvirbuļveidīgajiem putniem.

 Kopīgās īpašības 
Zaļvārnveidīgajiem putniem raksturīgs kompakts ķermenis, īss kakls, liela galva, īsas kājas un plati spārni. Apspalvojums košs, daudzām sugām zils vai zaļš ar metālisku spīdumu. Knābis lielākajai daļai sugu ir salīdzinoši garš. Astes dažādu dzimtu putniem ir dažādas (gan īsas, gan garas). Mazākie ir todi, to garums 10—11,5 cm, svars 5—7 g.Beauty of Birds: Todies / Todidae Lielākie ir dižais zivju dzenītis (Megaceryle maxima) un kukaburra (Dacelo novaeguineae). Abas sugas var sasniegt 46 cm garumu un svaru vairāk kā 400 g, lai gan lieli kukaburras īpatņi var sasniegt 500 g masu.Fry, C. Hilary; Fry, Kathie; Harris, Alan (1992). Kingfishers, Bee-eaters, and Rollers. London: Christopher Helm. .

Visi šīs grupas putni ir aktīvi dienas laikā, barojas ar bezmugurkaulniekiem, nelieliem mugurkaulniekiem un ar augļiem.Britannica: Coraciiform Bird

 Klasifikācija 
 Zaļvārnveidīgo kārta (Coraciiformes)
 Bāzes grupa
 Bišu dzeņu dzimta (Meropidae)
 Brahipteracīdu dzimta (Brachypteraciidae)
 Zaļvārnu dzimta (Coraciidae)
 Zivju dzenīšu apakškārta (Alcedines)
 Momotu dzimta (Momotidae)
 Todu dzimta (Todidae)
 Zivju dzenīšu dzimta (Alcedinidae)

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Kingfishers, Rollers, Hornbills etc: Order Coraciiformes
 Coraciiformes 
 Zaļvārnveidīgo putnu foto (latvijas.daba.lv)