Inguna Sudraba

Inguna Sudraba (dzimusi ) ir latviešu ekonomiste un bijusī Latvijas Valsts kontroliere (2004—2013), no 2014. līdz 2020. gadam — partijas "No sirds Latvijai" (vēlāk — "Atmoda") priekšsēdētāja. Kā partijas līdere bija ievēlēta 12. Saeimā, kur darbojās opozīcijā.

 Biogrāfija 

 Izglītība 
Inguna Sudraba ir dzimusi  Gulbenē. 1983. gadā viņa ar zelta medaļu absolvēja pilsētas 1. vidusskolu. 1988. gadā ar izcilību pabeigusi Latvijas Valsts universitātes Ekonomikas fakultāti.

 Ekonomistes karjera 
No 1988. gada augusta līdz 1992. gada februārim I. Sudraba bija Agrorūpnieciskā kompleksa ekonomikas zinātniski pētnieciskā institūta zinātniskā līdzstrādniece. Pēc tam viņa strādāja Labklājības ministrijā par Sociālās attīstības un analīzes daļas priekšnieci, bet līdz 1994. gada jūlijam — Finanšu ministrijā par galveno ekonomisti, sektora vadītāju un departamenta direktora vietnieci.

1994. gadā I. Sudraba bija iekļauta Andreja Krastiņa piedāvātajā Ministru kabinetā kā iespējamā Budžeta un valsts ieņēmumu valsts ministre, taču valdība neguva Saeimas atbalstu. No 1994. gada jūlija līdz 2003. gada jūnijam bija Finanšu ministrijas Valsts sekretāres Valentīnas Andrējevas vietniece. Tad no darba valsts pārvaldē aizgāja un līdz 2004. gada decembrim bija "Parex bankas" viceprezidentes vietniece klientu kreditēšanas jautājumos.

 Darbs Valsts kontrolē 
200px|thumb|left|Inguna Sudraba 2009. gadā
2004. gada decembrī plašsaziņas līdzekļi izplatīja informāciju, ka Tautas partija, kas tobrīd vadīja valdību, varētu Valsts kontroliera amatam virzīt I. Sudrabu, kura ir piekritusi kandidēt šim amatam.  Saeima ievēlēja par valsts kontrolieri, bet  I. Sudraba deva zvērestu un stājās amatā, solot "latiņu likt augstāk" (kā "licis" iepriekšējais kontrolieris Raits Černajs).  I. Sudraba tika pārvēlēta amatā uz vēl četriem gadiem, aizklātā balsojumā 84 deputātiem balsojot par, 5 — pret un 2 balsošanas zīmēm tiekot atzītām par nederīgām.  viņa atkārtoti deva Valsts kontroliera zvērestu. 2013. gada janvārī viņu amatā nomainīja Elita Krūmiņa.

 Iespējamā politiskā karjera 
Savas lielās popularitātes dēļ Inguna Sudraba vairākkārt tika minēta kā iespējama Ministru prezidentes amata kandidāte. 2010. gada maijā rīkotā aptaujā viņu par piemērotāko valdības vadītāju minēja 7,2% respondentu, atpaliekot vienīgi no Aivara Lemberga un Valda Dombrovska. Neilgi pirms tam viņa atzina, ka ir saņēmusi piedāvājumus kandidēt 10. Saeimas vēlēšanās no vairākām partijām, tomēr visus noraidījusi.

Tā paša gada septembrī I. Sudraba, atbildot uz spekulācijām par viņas iespējamu kandidēšanu premjerministres amatam, paziņoja, ka ar viņu par to nav runājis neviens politiskais spēks. Tāpat viņa izslēdza iespējamu iešanu valdībā pēc vēlēšanām, tomēr pieļāva, ka 2012. gadā, kad beigsies viņas Valsts kontrolieres pilnvaras, varētu iesaistīties politikā. 2010. gada oktobrī I. Sudraba paziņoja, ka, viņasprāt, jaunievēlētā Saeima nespēs nostrādāt pilnu pilnvaru laiku un pieļāva ārkārtas vēlēšanas 2011. gadā. Tāpat viņa pateica, ka varētu pēc "gada, pusotra" kandidēt Saeimas deputātes amatam. Neraugoties uz precīzo prognozi, 2011. gada ārkārtas Saeimas vēlēšanās viņa nebija iekļauta nevienā vēlēšanu sarakstā, tāpat viņa netika izvirzīta par Valsts prezidenta amata kandidātu iepriekš notikušajās Valsts prezidenta vēlēšanās, lai gan neoficiāli tika minēta starp iespējamajiem pretendentiem.

2013. gada 27. novembrī viņa paziņoja par jaunas tautas kustības veidošanu. 2014. gada 28. janvārī tika reģistrēta tautas kustība ar nosaukumu "No sirds Latvijai".

Pēc politiskās karjeras beigām uzsāka darbību Ukrainā, strādājusi pie Ukrainas publisko finanšu uzskaites stratēģijas, veic finanšu audita mācības un darbojusies pie valsts iekšējā audita mehānismu uzlabošanas projekta "EU For The Accounting Chamber of Ukraine" (ES — Ukrainas Grāmatvedības palātai) ietvaros.

 Politiskā darbība 
No 2014. gada maija I. Sudraba bija partijas "No sirds Latvijai" priekšsēdētāja. 2014. gada oktobrī ievēlēta 12. Saeimā, kur frakcija darbojās opozīcijā. 2018. gada rudenī kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās, taču partija "No sirds Latvijai" neguva pietiekošu vēlētāju atsaucību, lai iekļūtu Saeimā.

2019. gada februārī partija "No sirds Latvijai" mainīja nosaukumu kļūstot par partiju "Atmoda".«No sirds Latvijai» pārtop par Atmodas partiju un aicina trīs partijas apvienot spēkus LSM Kā tās līdere I. Sudraba kandidēja 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās, taču netika ievēlēta.

2020. gada martā I. Sudraba pameta "Atmoda" valdi (viņas vietā stājās Andrejs Požarnovs un Mareks Raups).Sudraba atstāj partiju apvienības «Atmoda» valdi LSM

 Apbalvojumi 
Par darbu valsts pārvaldē I. Sudraba ir saņēmusi vairākus apbalvojumus. 1994. un 2003. gadā ieguvusi Finanšu ministrijas Goda rakstu.  apbalvota ar Latvijas Republikas Ministru kabineta Atzinības rakstu par pašaizliedzību un panākumiem, strādājot Latvijas valsts un tautas labā. 1999. gadā Latvijas Valsts prezidents Guntis Ulmanis I. Sudrabai izteicis oficiālu pateicību, 2007. gadā to pašu izdarījusi prezidente Vaira Vīķe-Freiberga.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:1964. gadā dzimušie
Kategorija:Gulbenē dzimušie
Kategorija:Latvijas ekonomisti
Kategorija:12. Saeimas deputāti
Kategorija:Latvijas Universitātes absolventi
Kategorija:Latvijas Valsts kontrolieri