Uldis Dumpis

Uldis Reinis Dumpis (dzimis  Bauskā) ir latviešu teātra un kino aktieris.

 Dzīvesgājums 
Dzimis Otrā pasaules kara kara laikā Bauskā 1943. gadā Teodora Reiņa Dumpja (1923—1945) un Lilijas (dzimušas Ramanes) Dumpes (1922—2002) ģimenē. 1943. gadā tēvu iesauca vācu armijā, mācījās lidotāju skolā Kurzemē, kara beigās pazudis bez vēsts Vācijā. Māte strādāja par mūzikas skolotāju un ērģelnieci.

Pirmos dzīves gadus Uldis dzīvoja dzimtas mājās "Dumpjos" Īslīces pagastā, vēlāk ar māti pārcēlās uz Rundāles pagastu un Bausku. Mācījās Īslīces pamatskolā, vēlāk Pilsrundāles septiņgadīgajā skolā, 1961. gadā beidza mācības Bauskas vidusskolā. Mācījās arī mūzikas skolā klavieres un trompeti un spēlēja basketbolu sporta skolā.

Studēja aktiermākslu Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultātē, 1964. gadā spēlēja pulkveža adjutanta lomu Rīgas Kinostudijas filmā "Cielaviņas armija".Diāna Spertāle. Uldis Dumpis: spoguļattēls. Rīga: Pētergailis, 2003.  1965. gadā kļuva par Nacionālā teātra aktieri. Pirmā loma teātrī bija Salenieks A. Griguļa "Savu lodi nedzird". 

Attēlojis lomas kinofilmās un televīzijas seriālos. 2017. gadā ieguvis Lielā Kristapa balvu kā Labākais aktieris otrā plāna lomā par lomu filmā "Vectēvs, kas bīstamāks par datoru".

Sieva — televīzijas režisore Daina (dzimusi Dzene) Dumpe (1945), meita Dace Dumpe (1967), dēls Jurģis (1971—1988).
2003. gadā izdevniecība "Pētergailis" izdeva žurnālistes Diānas Spertāles sarakstīto grāmatu "Uldis Dumpis: Spoguļattēls".

 Balvas 
2002./2003. gada sezonā Latvijas Teātru skatē Dumpis saņēma balvu kā labākais dramatiskais aktieris par Vilhelma Putna (I.Ābeles “Dzelzszāle”) un Jusova (A.Ostrovska “Ienesīga vieta”) lomām.
Apbalvots ar Andreja Pumpura prēmiju (1987) un Alfrēda Amtmaņa — Briedīša prēmiju (1995).Teātris un kino biogrāfijās. 1.sēj. 1999. 2002. gadā apbalvots ar 4. šķiras Triju Zvaigžņu ordeni. 2003. gadā Spēlmaņu nakts ceremonijā ieguvis balvu "Gada aktieris" par lomām izrādēs "Dzelzszāle" un "Ienesīgā vieta". 2015. gadā kopā ar Ģirtu Jakovļevu apbalvots ar Spēlmaņu nakts balvu par mūža ieguldījumu.

 Nozīmīgākās lomas teātrī 
 Koškins — Konstantīna Treņova "Ļubova Jarovaja" (1966)
 Bekmans — Volfganga Borherta "Tur laukā, aiz durvīm" (1967)
 Gorings — Oskara Vailda "Ideāls vīrs" (1968)
 Reinis — Harija Gulbja "Un visi nāks pie manis" (1971)
 Lilioms — Ferenca Molnāra "Lilioms" (1971)
 Ābrams — Rūdolfa Blaumaņa "Skroderdienas Silmačos" (1975)
 Ārčers — Džordža Fārkera "Kavalieru viltība" (1975)
 Aigists — Lāslo Ģurko "Elektra — mana mīla" (1977)
 Broņislavs Timrāns — Paula Putniņa "Ar būdu uz baznīcu" (1987)
 Edgars Ceplis — Pāvila Rozīša "Ceplis" (1995)
 Vilhelms Putns — Ingas Ābeles "Dzelzszāle" (2003)
 Jusovs — Aleksandra Ostrovska "Ienesīga vieta" (2004)
 Ontons — Danskovītes "Latgola.lv" (2010)

 Filmogrāfija 

 "Cielaviņas armija", 1964 — pulkveža adjutants
 ""Tobago" maina kursu", 1965 — stūrmanis Nordeķis
 "Sūtņu sazvērestība", 1965 — Eduards Bērziņš
 "Uz 26. nešaut", ("Uzbekfiļm") 1966 — rezidents
 "Vairogs un zobens", ("Mosfilm"/VDR/Polija) 1968 — vācu lidotājs (2.sērijā) (nav titros)
 "Stari stiklā", 1969 — Uldis Ritums
 "Trīskārtējā pārbaude", 1969 — majors Krauze
 "Līvsalas zēni", 1969 — epizodē — bandīts
 "Pilsēta zem liepām", 1971 — Grīns
 "Mēs esam četri", ("Kazahfiļm") 1971 — Ozols
 "Meldru mežs", 1971 — Albīns
 "Tauriņdeja", 1971 — epizodē — Ievas pavadonis bārā
 "Ceplis", 1972 — Briedis
 "Peterss", 1972 — pulkvedis Frīdrihs Briedis
 "Pūt, vējiņi!", 1973 — Didzis
 "Oļegs un Aina", 1973 — inženieris Eduards
 "Šahs briljantu karalienei", 1973 — advokāts Robežnieks
 "Uzbrukums slepenpolicijai", 1974 — barons
 "Gaisma tuneļa galā", 1974 — Lauks
 "Melnā vēža spīlēs", 1975 — piķieris Jānis
 "Paradīzes atslēgas", 1975 — milicijas majors Lauks
 "Liktenim spītējot", 1975 — Alberts Krons
 "Liekam būt", 1976 — Arnis
 "Vīrietis labākajos gados", 1977 — Sašiņš
 "Un rasas lāses rītausmā", 1977 — epizodē — vācu kareivis šautuvē
 "Apmaiņa", (Lietuvas kinostudija) 1977 — Jonas
 "Atspulgs ūdenī", 1977 — Bratkus
 "Tavs dēls", 1978 — inženieris Purviņš
 "Rallijs", 1978 — komisijas veikala direktors Berrāts
 "Nakts bez putniem", 1979 — Jānis Cērps
 "Satikšanās", 1979 — šoferis Jānis
 "Cīrulīši", 1980 — Raimonds
 "Spāņu variants", 1980 — Valters Šulcs
 "Novēli man lidojumam nelabvēlīgu laiku", 1980 — Andris
 "Trīs dienas pārdomām", 1980 — Duršis
 "Fakts (Lietu izbeigt noilguma dēļ)", (Lietuvas kinostudija) 1980 — Šmidemans
 "Ilgais ceļš kāpās", 1981 — Manfrēds
 "Limuzīns Jāņu nakts krāsā", 1981 — Ēriks Tūters
 "Aizmirstās lietas", 1982 — epizode
 "Mana ģimene", 1982 — Valters Ronis
 "Pats garākais salmiņš", 1982 — vienacis ubags
 "Tarāns", 1982 — epizode
 "Debesu vārti", ("Mosfilm") 1983 — oberšturmbanfīrers Kleins
 "Šāviens mežā", 1983 — Vasariņš
 "Kankāns angļu parkā", (A. Dovženko kinostudija) 1984 — Henrihs Martiņecs
 "Mans draugs Sokrātiņš", 1984 — Jāņa un Annas tēvs
 "Dubultslazds", 1985 — Riekstals
 "Prettrieciens", (A. Dovženko kinostudija) 1985 — Volfs Hutens
 "Spēle notiks tik un tā", 1985 — Frīdrihs Kurcs
 "Emīla nedarbi", 1985 — Emīla tēvs
 "Sprīdītis", 1985 — ministrs
 "Aizaugušā grāvī viegli krist", 1986 — Vilsons
 "Slepenais kuģuceļš", (Odesas kinostudija) 1986 — Gerhards fon Cvišens
 "Bailes", 1986 — Rode
 "Dīvainā mēnessgaisma", 1987 — Krišs
 "Sēklis", 1988 — Vasiļjevs
 "Par mīlestību pašreiz nerunāsim", 1988 — Vickis
 "Cilvēka dienas", 1989 — "Diafilmas" galvenais redaktors
 "Tapers", 1989 — profesors Brūnums
 "Zītaru dzimta", 1989 — Matisons
 "Mērnieku laiki", 1991 — pagasta vecākais
 "Piejūras klimats", 1992/1974 — Dunde
 "Ziemassvētku jampadracis", 1993 — mājas saimnieks Skarainis
 "Rīgas jumpravas", (Norvēģija) 1996 — Uldis, tēvs
 "Baiga vasara", 2000 — Vilhelms Munters
 "Labās rokas", (Igaunija, Latvija) 2001 — epizodē — ārsts
 "Sauja ložu", 2002 — epizodē — kluba īpašnieks
 "Es mīlu jūsu meitu!", 2004 — sievastēvs Georgs Šulcs
 "Ķīlnieks", 2006 — epizodē — drošības dienesta darbinieks
 "Rīgas sargi", 2007 — mācītājs
 "Rūdolfa mantojums", 2010 — barons
 "Golfa straume zem ledus kalna", 2012 — epizodē
 "Džimlai rūdi rallallā", 2014 — pats sevi
 "Vectēvs, kas bīstamāks par datoru", 2017

 TV seriāli 
 "Palīgā!", (1997—2002) — bezdarbnieks Eriņš
 "Dzīvoklis", (1997—2003) — Ziedonis
 "Viss kārtībā", (2002) — ielu muzikants — klaidonis
 "Likteņa līdumnieki", (2003—2008) — pagasta skrīveris
 "Sarkanā kapella", (Krievija) (2004) — epizodē
 "Neprāta cena"/"UgunsGrēks", (2006—2017) — Aivars Pētersons
 "Sarkanais mežs", (2019) — Latvijas vēstnieks Lielbritānijā Kārlis Zariņš
 "Krimināllieta iesācējam", (2022)

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Uldis Dumpis filmas.lv
 Uldis Dumpis izrades.lv

 Kino muzejs
 Profils Latvijas Radošo savienību padomes mājaslapā
 Nacionālais teātris 
 Kino — teatr. ru 

Kategorija:1943. gadā dzimušie
Kategorija:Bauskā dzimušie
Kategorija:Latviešu kinoaktieri
Kategorija:Latviešu teātra aktieri
Kategorija:Latvijas Nacionālā teātra aktieri
Kategorija:Latvijas kinoaktieri
Kategorija:Latvijas teātra aktieri
Kategorija:Latvijas Mūzikas akadēmijas absolventi
Kategorija:Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Kategorija:Latvijas PSR Nopelniem bagātie skatuves mākslinieki
Kategorija:Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieki
Kategorija:Spēlmaņu nakts gada aktiera balvas ieguvēji