2020. gadi

2020. gadi ir 21. gadsimta 3. desmitgade, kas sākās  un beigsies .

 Notikumi 
 2020. gads 


 31. janvāris — Brexit: Apvienotā Karaliste izstājās no Eiropas Savienības, sākot 11 mēnešu pārejas periodu.
 11. marts — COVID-19 pandēmija: Pasaules Veselības organizācija COVID-19 pasludināja par pandēmiju.
 26. maijs — Džordža Floida nāve izraisīja plašus protestus daudzās ASV pilsētās.
 18. augusts — Mali bruņoti karavīri sarīkoja valsts apvērsumu; tika arestēts prezidents Ibrahims Keita un premjerministrs Bubu Sisē.
 3. novembris — notika ASV prezidenta vēlēšanas.
 COVID-19 pandēmija. 81 miljons inficēto un 1 800 000 bojāgājušo.

 2021. gads 

  — pēc Donalda Trampa atbalstītāju mītiņa pie ASV Kapitolija daudzi no tiem ielauzās Kapitolijā; vēlāk iebrucēji tika izdzīti, un nākamajā rītā Kongress apstiprināja ASV prezidenta vēlēšanu rezultātus; nemieros bojā gāja pieci cilvēki, starp tiem arī policists.
  – Mars 2020: uz Marsa virsmas nosēdās NASA pašgājējs Perseverence un helikopters Ingenuity;
  – Taliban ieņēma Kabulu; drīz vien arī pārējā Afganistānas teritorija nonāca Taliban kontrolē, izņemot Pandžeras provinci.
 30. novembris — valsts neatkarības 55. gadadienā Barbadosa kļuva par republiku; par valsts prezidenti kļuva līdzšinējā ģenerālgubernatore Sandra Meisone, nomainot līdzšinējo valsts galvu karalieni Elizabeti II.
 25. decembris — palaista ASV, Eiropas un Kanādas kopēja kosmiskā observatorija "Džeimsa Veba kosmiskais teleskops" (James Webb Space Telescope).
 Turpinās COVID-19 pandēmija, vairāk nekā 220 miljoni inficēto un vismaz 3 600 000 bojāgājušo.

 2022. gads 

 4. februāris — Ķīna un Krievija nāca klajā ar kopīgu paziņojumu, iebilstot pret turpmāku NATO paplašināšanos un paužot "nopietnas bažas" par AUKUS drošības paktu, kā arī paziņoja par apņemšanos sadarboties savā starpā virknē jautājumu.
  — Krievijas karaspēks sāka iebrukumu Ukrainā.
 8. septembris — pēc savas mātes karalienes Elizabetes II nāves Čārlzs III kļuva par Apvienotās Karalistes un 14 citu Sadraudzības karalistes jauno karali.
 29. oktobris — Dienvidkorejas galvaspilsētā Seulā drūzmā Halovīna svinībās dzīvību zaudēja vismaz 158 cilvēku un 197 tika ievainoti.
 15. novembris — Pasaules iedzīvotāju skaits sasniedza 8 miljardus.
 7. decembris — Peru kongress atcēla no amata prezidentu Pedro Kastillo un izdeva viņu arestam, pēc tam, kad prezidents centās veikt valsts apvērsumu un pārtraukt kongresa darbību. Par prezidenti kļuva viceprezidente Dina Boluarte.
 COVID-19 pandēmija, 360 miljoni inficēto un 1 300 000 bojāgājušo šajā gadā.

 2023. gads 

 1. janvāris — Horvātijā ieviesa eiro, un tā kļuva par 20. Eirozonas dalībvalsti. Šī bija pirmā monetārās savienības paplašināšanās kopš Lietuvas pievienošanās 2015. gadā. Tāpat, Horvātija kļuva par Šengenas zonas dalībvalsti.
 8. janvāris — Bijušā Brazīlijas prezidenta Žaira Bolsonaru atbalstītāji iebruka Nacionālajā kongresā, Federālajā augstākajā tiesā un prezidenta pilī.
 6. februāris — Turcijas dienvidrietumos un Sīrijā notika divas zemestrīces (7-8 magnitūdas), nogalinot vairāk nekā  cilvēku un vairākus tūkstošus ievainojot.
 28. februāris — Grieķijā notika vilcienu sadursme, kā rezultātā gāja bojā 43 cilvēki un 57 tika hospitalizēti. Tā ir uzskatāma par Grieķijā lielāko dzelzceļa katastrofu upuru skaita ziņā.
 10. marts — Silicon Valley Bank, 16. lielākā banka ASV, bankrotēja, radot lielāko banku bankrotu kopš 2008. gada finanšu krīzes, kas ietekmēja uzņēmumus visā pasaulē.
 17. marts — Starptautiskā krimināltiesa izdeva Krievijas prezidenta Vladimira Putina aresta orderi par ukraiņu bērnu deportāciju uz Krievijas Federācijas teritoriju.
 19. marts — Šveices investīciju banka UBS Group AG piekrita pirkt Credit Suisse par 3 miljardiem Šveices franku (3,2 miljardiem ASV dolāru), veicot visu akciju darījumu ar Šveices valdības un Šveices finanšu tirgus uzraudzības iestādes starpniecību.https://lsm.social.ebu.io/B4C681GI4URL
 4. aprīlis — Somija kļuva par 31. NATO dalībvalsti.
 15. aprīlis — slēdza pēdējās trīs Vācijas atomelektrostacijas.
 5. maijs — Pasaules Veselības organizācija izsludināja, ka Covid-19 pandēmija vairs nav starptautiska ārkārtas situācija.
 6. maijs — Vestminsteras abatijā notika Apvienotās Karalistes karaļa Čārlza III oficiālā kronēšanas ceremonija.
 2. jūnijs — Vilcienu sadursmē Orisā, Indijā bojā gāja vismaz 288 un ievainoti aptuveni 1000 cilvēki.
 6. jūnijs — Krievijas spēki Hersonas apgabalā uzspridzināja Kahovkas ūdenskrātuves (Kahovkas hidroelektrostacijas) aizsprostu, izraisot plašu teritoriju applūšanu un cilvēku upurus.
 14. jūnijs — zinātnieki no Kembridžas Universitātes pirmo reizi radīja cilvēka embriju tikai no cilmes šūnām, neizmantojot spermatozoīdus un olšūnas.
 18. jūnijs — Zemūdens peldlīdzekļa "Titan" implozija: Sākās starptautiska meklēšanas un glābšanas operācija, kad netālu no Titānika vraka pazuda zemūdens peldlīdzeklis, kurā atradās pieci cilvēki.
 23. jūnijs — Vāgnera grupas vadītājs Jevgeņijs Prigožins uzsāka bruņotu sacelšanos pret Krievijas varas iestādēm.
 14. jūlijs — Amerikas Savienotajās Valstīs aktieru arodbiedrības SAG-AFTRA dalībnieki sāka streiku, pievienojoties scenāristiem Amerikas Scenāristu ģildes streikā.
 23. jūlijs — 2023. gada Grieķijas savvaļas ugunsgrēki: Augsto gaisa temperatūru un savvaļas ugunsgrēku dēļ, desmitiem tūkstošu tūristu tika evakuēti no Rodas salas. Tā kļuva par lielāko cilvēku evakuāciju Grieķijas vēsturē.
 26. jūlijs — Nigēras prezidents Mohameds Bazums tika gāzts no amata militārā apvērsumā.
 9. augusts — Kampaņas mītiņā, Kito pilsētā, tika nogalināts Ekvadoras prezidenta amata kandidāts Fernando Viljavisenso.
 23. augusts:
 Lidmašīnas avārijā, Tveras apgabalā gāja bojā 7 pasažieri un 3 apkalpes locekļi. Tajā atradās arī Krievijas algotņu grupējuma "Vagner" līderis Jevgeņijs Prigožins, Dmitrijs Utkins un vēl 8 pasažieri.
 Indija veiksmīgi nosēdināja bezpilota izpētes robotu Chandrayaan-3 uz Mēness virsmas, tādējādi kļūstot par pirmo valsti, kas sasniegusi Mēness Dienvidpolu.
 8. septembris — Marokā notika zemestrīce, kurā gājuši bojā vairāk nekā 2900 cilvēku.
 19. septembris — Azerbaidžāna uzsāka militāro operāciju Kalnu Karabahā.
 7. oktobris:
 Hamās uz Izraēlas apdzīvotajām vietām no Gazas joslas izšāva tūkstošiem raķešu, nogalinot vismaz 100 un ievainojot vairāk nekā 900 cilvēku. Izraēla atbildēja ar aviācijas triecieniem Gazas joslā, nogalinot vismaz 198 cilvēkus, bet vairāk nekā 1600 ievainojot.Izraēlas premjers pavēl sākt «atbildes karu» pēc palestīniešu kaujinieku raķešu uzbrukumiem lsm.lv 2023. gada 7. oktobrī Izraēla pirmo reizi kopš 1973. gada pieteica karu Hamās un to sabiedroto organizācijām.Israel formally declares war, approves 'significant' steps to retaliate for Hamas attack
 Afganistānas Herātas vijaletā notika zemestrīces, kuru rezultātā bojā gāja vairāk kā 2000 cilvēku un ievainoti vairāk kā 9000 cilvēku. Zemestrīces grūdienus varēja just arī Irānā un Turkmenistānā. Šis bija nāvējošākās zemestrīces Afganistānā kopš 1988. gada.Powerful earthquake and aftershocks kill dozens and injure many more in western Afghanistan

 2024. gads 

 19. janvāris — Japāna kļuva par piekto valsti, kurai uz Mēness virsmas izdevās mīksti nosēdināt nolaižamo aparātu SLIM;
 7. marts — Zviedrija kļuva par NATO dalībvalsti.
 22. marts — Krievijā notika terorakts koncertzālē "Crocus City Hall", kad vismaz pieci uzbrucēji sāka šaut pūlī un aizdedzināja ēku, nogalinot vismaz 144 cilvēkus un vairāk nekā 182 ievainojot.
 1. aprīlis — Izraēla bombardēja Irānas vēstniecību Damaskā, starp citiem nogalinot arī Irānas Revolucionārās gvardes vienības "Kudsas spēki", kas atbildīga par Irānas ārvalstu operācijām, ģenerāli Mohammadu Reza Zahedi.
 5. aprīlis — Ekvadoras policija veica kratīšanu Meksikas vēstniecībā Kito, lai arestētu bijušo viceprezidentu Horhi Glasu, kuram Meksika bija piešķīrusi politisko patvērumu; šī rīcība bija Vīnes Konvencijas par diplomātiskajām attiecībām pārkāpums, un Meksika un Nikaragva pārtrauca diplomātiskās attiecības ar Ekvadoru.
 15. maijs — Slovākijas pilsētā Handlovā pēc valdības sēdes tika sašauts Slovākijas premjerministrs Roberts Fico.
 19. maijs — Irānas ziemeļos avarēja helikopters, bojā gāja astoņi cilvēki, to skaitā Irānas prezidents Ebrāhīms Raisī.
 24. maijs — zemes nogruvumā Papua-Jaungvinejā gāja bojā vairāk nekā 2000 cilvēku.
 29. maijs — Dienvidāfrikas vispārējās vēlēšanās ĀNK parlamentā ieguva visvairāk balsu, bet pirmo neizdevās iegūt balsu vairākumu.
 23. jūnijs — divos koordinētos uzbrukumos Dagestānas pilsētās Mahačkalā un Derbentā tika nogalināti 28 cilvēki.
 26. jūnijs — Bolīvijā notika valsts apvērsuma mēģinājums.
 4. jūlijs — Apvienotajās Karalistes vispārējās vēlēšanas uzvarēja Leiboristu partija, atgriežot partiju valdībā pirmo reizi 14 gadu laikā.
 13. jūlijs — ASV prezidenta vēlēšanas: notika atentāta mēģinājums pret Republikāņu kandidātu Donaldu Trampu, kuru apšaudē vēlēšanu kampaņas mītiņā Pensilvānijas štata Batleras pilsētā ievainoja ausī.
 30. jūlijs — daudzviet Apvienotajā Karalistē izcēlās nemieri pēc trīs meiteņu noduršanas Sautportā, Anglijas ziemeļos.
 31. jūlijs — Irānas galvaspilsētā Teherānā uzbrukumā nogalināts palestīniešu teroristiskā grupējuma "Hamās" politiskais līderis Ismails Hanija.
 16. oktobris — Gazas joslas Rafahā Izraēlas spēki nogalināja Hamās vadītāju Jahju Sinvaru.
 27. oktobris — Japānas parlamenta vēlēšanās valdošā Liberāli demokrātiskā partija pirmo reizi kopš 2009. gada zaudēja vairākumu parlamentā, taču joprojām ieguva visvairāk vietu; konstitucionāli demokrātiskā partija guva savu labāko rezultātu partijas vēsturē.
 5. novembris — ASV prezidenta vēlēšanās uzvarēja Donalds Tramps.
 21. novembris — Starptautiskā Krimināltiesa izdeva aresta orderus Izraēlas premjerministram Benjaminam Netanjahu, bijušajam Izraēlas aizsardzības ministram Joavam Galantam un Hamās militārajam līderim Muhamedam Deifam saistībā ar apsūdzībām kara noziegumos, kas pastrādāti Izraēlas un Hamas kara laikā.
 3. decembris — Dienvidkorejas prezidents Sokjols Juns valstī izsludināja karastāvokli, pamatojoties uz opozīcijas centieniem veikt "pretvalstiskas aktivitātes" un paralizēt parlamenta darbu.
 6. decembris — Rumānijas augstākā tiesa anulēja prezidenta vēlēšanu pirmās kārtas rezultātus; lēmums balstīts uz Rumānijas izlūkdienestu savākto informāciju, kas liecināja, ka Krievija ietekmējusi prezidenta vēlēšanu iznākumu, sociālo mediju platformās popularizējot politiķi Kolinu Džordžesku.
 8. decembris — gāzts Bašāra Asada režīms Sīrijā, izveidota Sīrijas pārejas valdība.

 2025. gads 

 1. janvāris — Bulgārija un Rumānija pievienojās Šengenas zonai
 6. janvāris — Indonēzija kļuva par BRICS dalībvalsti.
 7. janvāris — Tibetas autonomajā reģionā Ķīnā notika 7,1 balles stipra zemestrīce, kurā gāja bojā vismaz 126 cilvēki un tika ievainoti vismaz 338 cilvēki;
 19. marts — Turcijā sākās protesti pēc Stambulas mēra Ekrema Imamolu aresta.
 28. marts — Mjanmu satricināja 7,7 balles stipra zemestrīce. Gāja bojā vairāk nekā 3700 cilvēku. Zemestrīces grūdieni bija jūtami arī Taizemē.
 7. maijs — Indija veica raķešu uzbrukumu pret Pakistānas teritoriju, atbildot uz Pahalgramas uzbrukumiem Kašmirā.India says it has launched strikes on Pakistan and Pakistan-administered Kashmir
 8. maijs — par Romas pāvestu ievēlēja Robertu Prevostu, kurš pieņēma vārdu Leons XIV.
 12. maijs — Kurdistānas Strādnieku partija paziņoja par savu likvidāciju, pārtraucot vairāk nekā 40 gadu ilgo bruņoto cīņu pret Turcijas valsti.
 13. jūnijs — Izraēlas—Irānas karš: Izraēla veica vairākus triecienus pa Irānas kodolreaktoriem un militārajiem objektiem, nogalinot vairākas augsta ranga Irānas militārpersonas.
 22. jūnijs — Izraēlas—Irānas karš: ASV bumbvedēji veica uzlidojumus trīs Irānas kodolobjektiem — Fordo, Natanzai un Isfahānai.
 4. jūlijs — 7. jūlijs — vismaz 121 cilvēks gāja bojā un vairāki pazuda bez vēsts plūdos Teksasas štatā, ASV.
 24. jūlijs — uz Taizemes un Kambodžas robežas izcēlās militāras sadursmes, kuru rezultātā bojā gāja vismaz 39 cilvēki un vairāk nekā 100 000 iedzīvotāju tika pārvietoti.
 8. augusts — Baltajā namā Armēnija un Azerbaidžāna parakstīja miera līgumu, izbeidzot 37 gadus ilgušo Kalnu Karabahas konfliktu.
 22. augusts — Gazas pilsētā pirmo reizi apstiprināts bada stāvoklis pēc tam, kad ANO atbalstītā iestāde, kas atbild par pārtikas nodrošinājuma uzraudzību, paaugstināja uz 5. pārtikas nodrošinājuma klasifikācijas līmeni (IPC), kas ir augstākais līmenis. IPC norāda, ka vairāk nekā 500 000 cilvēku tagad draud "bads, trūkums un nāve".
 31. augusts — Afganistānas austrumus skāra 6 baļļu stipra zemestrīce, bojā gāja vismaz 1400 cilvēki, ievainoti vismaz 3500 cilvēki.
 8. septembris — Nepālā sākās plaši protesti pret korupciju un valdības pieņemto lēmumu aizliegt gandrīz visus sociālos tīklus.
 9. septembris — Izraēla veica uzbrukumu pret Hamās komandantūru Kataras galvaspilsētā Dohā.
 9. oktobris — Izraēla un Hamās vienojās par pamiera procesa pirmās fāzes uzsākšanu Gazas joslā.
 28. oktobris — orkāns "Melisa" sasniedza Jamaiku, kā 5. kategorijas viesuļvērtra ar vēja ātrumu .
 26. novembris — ciklona Senyar rezultātā Indonēzijā, Malaizijā un Taizemē bojā gāja 1023 cilvēki un 526 pazuda bezvēsts.
 14. decembris — vismaz 16 cilvēki tika nogalināti un 43 ievainoti masu apšaudē Bondi pludmalē Sidnejā, kur bija pulcējusies vietējā ebreju kopiena Hanukas svinību laikā.

 Atsauces 

Kategorija:21. gadsimts