Hiragana

Hiragana () ir japāņu zilbju alfabēts (katrs simbols nozīmē zilbi nevis skaņu), viens no japāņu rakstības veidiem līdz ar katakanu, kandži, arābu cipariem un romadzi (latīņu alfabēts). Hiragana alfabētā ir 46 simboli (kā arī daži novecojuši). Kopā hiragana un katakana sastāda kana sistēmu, kurā viena zīme izsaka vienu moru.

 Tabula 
Zemāk dotajā tabulā hiragana dota pa kreisi, pa vidu dota Hepberna transkripcija. Sarkanā krāsā norādītas zīmes, ko mūsdienās praktiski vairs nelieto. Pēc tabulas dotas aptuvenas latviešu skaņu atbilsmes. Latviešu valodā viena un tā pati zilbe var tikt atveidota vairākos veidos, piemēram, "Hirosima" un "suši".
ひらがな — Rōmaji — カタカナ	 
 Bāzes Kana (tīras skaņas)	  Salikteņu skaņas	  あ a ア	  い i イ	  う u ウ	  え e エ	  お o オ	 (ゃ ya ャ)	 (ゅ yu ュ)	 (ょ yo ョ)	  か ka カ	  き ki キ	  く ku ク	  け ke ケ	  こ ko コ	  きゃ kya キャ	  きゅ kyu キュ	  きょ kyo キョ	  さ sa サ	  し shi シ	  す su ス	  せ se セ	  そ so ソ	  しゃ sha シャ	  しゅ shu シュ	  しょ sho ショ	  た ta タ	  ち chi チ	  つ tsu ツ	  て te テ	  と to ト	  ちゃ cha チャ	  ちゅ chu チュ	  ちょ cho チョ	  な na ナ	  に ni ニ	  ぬ nu ヌ	  ね ne ネ	  の no ノ	  にゃ nya ニャ	  にゅ nyu ニュ	  にょ nyo ニョ	  は ha ハ	  ひ hi ヒ	  ふ fu フ	  へ he ヘ	  ほ ho ホ	  ひゃ hya ヒャ	  ひゅ hyu ヒュ	  ひょ hyo ヒョ	  ま ma マ	  み mi ミ	  む mu ム	  め me メ	  も mo モ	  みゃ mya ミャ	  みゅ myu ミュ	  みょ myo ミョ	  や ya ヤ	   	  ゆ yu ユ	   	  よ yo ヨ	   	   	   	  ら ra ラ	  り ri リ	  る ru ル	  れ re レ	  ろ ro ロ	  りゃ rya リャ	  りゅ ryu リュ	  りょ ryo リョ	  わ wa ワ	  ゐ wi ヰ	   	  ゑ we ヱ	  を wo ヲ	   	   	   	   	   	   	   	  ん n ン	   	   	   	  Balsīgie līdzskaņi	  Balsīgo līdzskaņu salikteņi	  が ga ガ	  ぎ gi ギ	  ぐ gu グ	  げ ge ゲ	  ご go ゴ	  ぎゃ gya ギャ	  ぎゅ gyu ギュ	  ぎょ gyo ギョ	  ざ za ザ	  じ ji ジ	  ず zu ズ	  ぜ ze ゼ	  ぞ zo ゾ	  じゃ ja ジャ	  じゅ ju ジュ	  じょ jo ジョ	  だ da ダ	  ぢ ji ヂ	  づ zu ヅ	  で de デ	  ど do ド	  ぢゃ ja ヂャ	  ぢゅ ju ヂュ	  ぢょ jo ヂョ	  ば ba バ	  び bi ビ	  ぶ bu ブ	  べ be ベ	  ぼ bo ボ	  びゃ bya ビャ	  びゅ byu ビュ	  びょ byo ビョ	  "P" sērija	  "P" salikteņi	  ぱ pa パ	  ぴ pi ピ	  ぷ pu プ	  ぺ pe ペ	  ぽ po ポ	  ぴゃ pya ピャ	  ぴゅ pyu ピュ	  ぴょ pyo ピョ	 	 
 を bieži vien izrunā gandrīz kā o.
 や, ゆ un よ latviski attiecīgi būtu ja, ju un jo; に parasti izrunā kā ņi, ざ, ず, ぜ un ぞ skaņa z ir apmēram pa vidu starp z un dz. Latviešu valodā šos parasti pieraksta kā dz.
 し, ち un つ varētu pierakstīt arī kā ši, či un cu. Attiecīgās kombinācijas (しゃ, しゅ, utt) arī attiecīgi.
 ゐ un ゑ mūsdienās vairs praktiski nelieto (tur, kur tie ir, tos izrunā gandrīz kā i un e, attiecīgi).
 ん ir vienīgais atsevišķais līdzskanis un var tikt izrunāts arī ļoti tuvu m. Tā izruna ir ļoti tuva latviešu valodas n burtam tādos vārdos kā "banga". Japāņu valodā vārdi nevar sākties ar ん vai ン.
 じ un ず var pierakstīt divos veidos, parasti lieto to, kas ir iegūts modificējot し un す. じゃ, じゅ un じょ arī ir iespējami divi varianti, tur arī parasti lieto to, kas ir iegūts modificējot し.
 Ar mazo っ var dubultot līdzskani (にっさん - nissan, にっぽん - nippon).
 Japāņu valodā neizšķir starp R un L, parasti pieraksta kā R, lai arī izrunāt to var tikpat labi kā L.
 Dažreiz ha izrunā, kā wa (lietojot kā saikli un atsevišķos vārdos) un he (kā saikli) - kā e.

 Atsauces un piezīmes 

Kategorija:Japāņu valoda

sv:Kana (skriftsystem)#Hiragana