Cēsu apriņķa muižu nosaukumi

Cēsu apriņķa muižu nosaukumi ir svarīgs avots Cēsu apriņķa un Latvijas vēstures izziņai. Tikai daļa no tiem ir īsti vāciski, bet pārējie ir letgaliskas (Andrekaln - Andrukalna muiža, Autzem - Auciema muiža, Druven - Druvienas muiža, Klawekaln - Kļavkalna muiža) vai līviskas cilmes. 

Muižas pastāvēja līdz 1920. gada agrārajai reformai, kad tās tika likvidētas un bijušajiem īpašniekiem reizumis tika atstāti vienīgi muižu centri. Kopā Latvijā pēc 1921. gada bija 61 liels muižas centrs (ar platību 150-300 ha) un 134 mazi muižu centri (ar platību 50-100 ha), no tiem tā laika Cēsu apriņķa robežās bija 3 lieli muižas centri Cesvainē, Priekuļos un Rankā, kā arī 9 mazie muižas centri Bērzainē, Ērgļos, Lubānā, Liepā, Mārcienā, Nēķinā, Raiskumā, Vecpiebalgā un Vestienā.Latviešu konversācijas vārdnīcas XIV. sējuma 28051-28097 slejas. Rīga, 1936. gads 

1925. gada administratīvo pārkārtojumu rezultātā daļu Valkas apriņķa iekļāva jaunizveidotajā Madonas apriņķī. Vietvārdu nosaukumos muižas vārds tika izskausts ar 1936. gada likumu par lauku nekustamo īpašumu pārdēvēšanu.

 Bijušās muižas Cēsu apriņķa teritorijā (1925) 
 Aaken — Aķenes pusmuiža
 Althof — Vecmuiža
 Amalienhof — Amālijas muiža
 Andrekaln — Andrukalna muiža
 Annenhof — Annas muiža
 Arrasch — Āraišu muiža
 Aula — Auļu muiža
 Aulenberg — Auļukalna muiža
 Autzem — Auciema muiža

 Birkenruh — Bērzaines muiža
 Birsul — Birzuļu muiža
 Bormann — Bormaņa muiža
 Brinkenhof — Briņķu muiža
 Bumbern — Bumburu muiža

 Catharinenhof — Katrīnas muiža

 Daiben — Daibes muiža
 Darsen — Barmaņa muiža
 Drobusch — Drabešu muiža
 Alt-Drostenhof — Vecdrustu muiža
 Neu-Drostenhof — Jaundrustu muiža
 Druven — Druvienas muiža
 Dubinsky — Dubinska muiža
 Duckern — Dukuru muiža

 Erlaa — Ērgļu muiža
 Eschenhof — Ežu muiža

 Freudenberg — Priekuļu muiža
 Friedrichshof — Baižkalna muiža

 Gotthardsberg — Gatartas muiža
 Gresten — Kalna muiža
 Grothusenshof — Grotužu muiža

 Hohenbergen — Veļķu muiža
 Horstenhof — Brantu muiža 
 Inte — Intes vai Intu muiža

 Johannenhof — Jāņa muiža
 Jummardehn — Jumurdas muiža
 Jürgenshof — Jurģu muiža

 Karlsberg vai Karlsruhe — Kārļu muiža
 Kayenhof — Kaives muiža
 Klawekaln — Kļavkalna pusmuiža
 Kosenhof — Kosas muiža
 Kudling — Bānūžu muiža

 Lapinsky — Lapas muiža
 Launekaln — Launkalnes muiža
 Lenzenhof — Lenču muiža
 Lindenberg — Rankas muiža
 Lindenhof — Liepas muiža
 Lisohn — Lizuma muiža
 Lissenhof — Lisas muiža
 Lodenhof — Lodes muiža 
 Lubar — Rozes muiža
 Luxenhof — Lūša muiža

 Marienberg — Marijkalna pusmuiža
 Marzenhof — Mārsnēnu muiža
 Marzen — Īzera muiža
 Meiershof — Meijera (Meira) pusmuiža

 Nervensberg — Leimaņu muiža
 Neuhausen — Krusta pils muiža
 Nötkenshof — Nēķena muiža

 Ogershof — Ogres muiža
 Ohselshof — Mazozolu muiža
 Orellen — Unguru muiža
 Orishof — Ores muiža

 Alt-Pebalg — Vecpiebalgas muiža
 Neu-Pebalg — Jaunpiebalgas muiža Pulkarn — Briediķa muiža

 Raiskum — Raiskuma muiža
 Ramelshof — Rāmuļu muiža
 Ramkau — Rankas muiža
 Ramotzky — Ieriķu muiža
 Lubbert-Renzen — Rencēnu muiža
 Ronnenburg — Raunas muiža
 Ronnenburg-Neuhof — Jaunraunas muiža
 Groß-Roop — Lielstraupes pilsmuiža
 Klein-Roop — Mazstraupes muiža
 Rosenbeck — Rozbeķu (Rozulas) muiža
 Rutzky — Ruckas muiža

 Schujen — Skujenes muiža
 Neu-Schujen — Jaunskujenes muiža
 Secklershof — Zeklera pusmuiža
 Sellin — Salīnes muiža
 Schloß-Serben — Dzērbenes pilsmuiža
 Sermus — Sērmūkšu muiža
 Skangalshof — Skangaļu vai Skangales muiža
 Sohsenhof — Kroņa Zosēnu (Zoss) muiža
 Sparenhof — Spāres muiža
 Stolben — Stalbes muiža
 Strickenhof — Strīķu muiža
 Stürzenhof — Startu muiža

 Teutschenbergen — Vāckalna muiža

 Weißenstein — Veismaņu muiža
 Schloß-Wenden — Cēsu pilsmuiža
 Wesselshof — Veselavas vai Veselauskas muiža

 Zimse — Cimzes muiža
 Zinohlen — Mālu muiža
 Zirsten — Cirstu muiža

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Latvijas piļu un muižu asociācijas mājas lapa

 Muižu attēli 

Kategorija:Muižas Latvijā
Kategorija:Cēsu apriņķis
Kategorija:Vidzemes guberņa
Kategorija:Vidzemes vēsture