Lilija Dzene

Lilija Dzene (dzimusi Lilija Mača) ( – ) bija Latvijas teātru vēsturniece, kritiķe un rakstniece, doktore, emeritētā zinātniece, Latvijas Zinātņu akadēmijas Goda locekle,Latvijas Zinātņu akadēmijas Goda locekle Lilija Dzene Latvijas Zinātņu akadēmijas Vēstis Triju Zvaigžņu ordeņa kavaliere.

 Biogrāfija 
Dzimusi Vecpiebalgā, vidusskolā mācījusies Rīgā, kur dzīvojusi tēva brāļa režisora un pedagoga Emīla Mača un Dailes teātra aktrises Lilijas Žvīgules ģimenē. Studējusi Maskavas Vissavienības Teātra mākslas institūta teātra zinātņu fakultātē, kuru beigusi un sākusi strādāt laikrakstā "Cīņa", kur no 1963. līdz 1967. gadam vadījusi kultūras nodaļu. Bijusi ilglaicīga almanaha "Teātris un dzīve", žurnālu "Māksla", "Teātra vēstnesis" un laikraksta "Literatūra un Māksla" rakstu autore.papildināta - Mirusi teātra zinātniece Lilija Dzene : Diena.lv No 1959. gada bijusi Teātra darbinieku savienības biedre, bet no 1961. gada — Rakstnieku savienības biedre. Bijusi studenšu korporācijas Spīdola filistre.

 Devums rakstniecībā 
Rakstus par teātri publicējusi no 1953. gada. Uzrakstījusi monogrāfiju par Latvijas Nacionālo teātri "Drāmas teātris" (1979). Ievērību guvušas monogrāfijas par latviešu teātra māksliniekiem: "Labais mūžs" (1964), par Mirdzu Šmitheni; "Kārlis Sebris" (1967); "Lidija Freimane" (1971); "Elza Radziņa" (1973); "Dialogs ar Hariju Liepiņu" (1977); "Mana versija par Alfrēdu Jaunušanu" (1979); "Vai tavs mūžs kam lieti der" (1983), par Kārli Sebri; "Aktiera Jāņa Kubiļa atbildes" (1984); "Aktieris pret savu gribu" (1987), par aktieri Eduardu Pāvulu; "Draiskā peonija" (1997), par Elzu Radziņu; "Ar zelta lāpu rokā" (1992), par trimdas latviešu aktieriem; "Triju aktieru dzīves savā laikā, savā dzimtā un — arī teātrī" (1995), par Maču dzimtas aktieriem Emīlu Maču, I.Maču, Liliju Žvīguli; bijusi Kārļa Sebra grāmatas "Mīļā meļa memuāri" (1998) un enciklopdijas "Teātris un kino biogrāfijās" (1999—2002) redaktore.Lilija Dzene | www.makslinieki.lv | (LRSP) Radošo savienību profesionālo mākslinieku reģistrs

 VDK kartotēka 
L. Dzenes kartīte atrasta publiskotajā VDK savervēto aģentu kartotēkas daļā. Tajā apgalvots, ka viņa kā aģente "Elza" savervēta 1979. gada oktobrī,VDK kartīte: Lilija Dzene tomēr Alvis Hermanis apgalvojis, ka viņas aģentes lieta ir uztaisīta bez viņas ziņas, jo vervētājs izrādes veidošanas laikā esot par to atzinies.IR: Alvis Hermanis pošas uz Maskavu tikties ar Gorbačovu 7

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Profils LRSP datubāzē

Kategorija:1929. gadā dzimušie
Kategorija:2010. gadā mirušie
Kategorija:Cēsu novadā dzimušie
Kategorija:Latvijas teātra kritiķi
Kategorija:Latvijas teātra zinātnieki
Kategorija:Atmodas aktīvisti
Kategorija:Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Kategorija:Latvijas PSR VDK kartotēkā minētās personas