Eduards Brencēns

Eduards Brencēns ( — ) bija latviešu gleznotājs, grafiķis, dekorators un grāmatu ilustrators. Viens no profesionālās scenogrāfijas iedibinātājiem Latvijā. Gleznotāja Kārļa Brencēna brālēns.

 Dzīvesgājums 
Dzimis 1885. gadā Madlienas pagasta zemnieka ģimenē.Red. Romis Bēms. Latviešu tēlotāja māksla. 1860 — 1940. Rīga: Zinātne, 1986. — 170.lpp Mācījās Jaunjelgavas pilsētas skolā. Mākslu apguva Štiglica Centrālajā tehniskās zīmēšanas skolā (1902 — 1909), kur beidza teātra dekorāciju klasi,Red. Romis Bēms. Latviešu tēlotāja māksla. 1860 — 1940. Rīga:Zinātne, 1986. — 165. lpp. kā arī pie sava brālēna Kārļa Brencēna papildinājās vitrāžas un stikla apgleznošanas klasē.Red. Romis Bēms. Latviešu tēlotāja māksla. 1860 — 1940. Rīga: Zinātne, 1986. — 160. lpp. Pēc skolas beigšanas atgriezās Latvijā un darbojās ka aktieris un dekorators amatieru teātros.

Pirmā pasaules kara laikā viņu 1915. gadā iesauca armijā, pēc smaga ievainojuma 1917. gadā atvaļināja no karadienesta. Brencēns darbojās Valmieras teātrī un strādāja par skolotāju, 1918. gadā viņš nodibināja Ziemeļvidzemes mākslinieku apvienību "Baltā vārna".Red. Romis Bēms. Latviešu tēlotāja māksla. 1860 — 1940. Rīga:Zinātne, 1986. — 171. lpp. 
1920. gadā Brencēns pārcēlās uz Rīgu un kļuva par Neatkarīgo mākslinieku vienības biedru,Red. Romis Bēms. Latviešu tēlotāja māksla. 1860 — 1940. Rīga: Zinātne, 1986. — 241. lpp. strādāja par Rīgas 38. pamatskolas skolotāju. Vēlāk iesaistījās mākslinieku biedrības "Sadarbs"  darbā. Pēdējos dzīves gadus dzīvoja Cesvainē un Madonā.Red. Romis Bēms. Latviešu tēlotāja māksla. 1860 — 1940. Rīga: Zinātne, 1986. — 342.lpp.

Miris 1929. gada 17. aprīlī Sarkandaugavas slimnīcā Rīgā,Šodien / Jaunākajā numurā / Latvijas avīze apbedīts Matīsa kapos.

 Mākslinieciskā darbība 

Viens no profesionālās scenogrāfijas iedibinātājiem Latvijā, darinājis dekorācijas kā Rīgas, tā arī provinces teātriem. Ilustrējis grāmatas, to vidū minami brāļu Kaudzīšu "Mērnieku laiki" (1913), Apsīšu Jēkaba,Red. Romis Bēms. Latviešu tēlotāja māksla. 1860 — 1940. Rīga:Zinātne, 1986.189.lpp. Jēkaba Janševska raksti, Augusta Deglava "Vecais pilskungs", Tautas pasakas un teikas.Tautas pasakas un teikas - Eduards Brencēns, Anna Brigadere - iBook.lv - Grāmatu draugs Līdztekus grāmatu grafikai darbojies arī stājgrafikā.

Glezniecībā zināms ar jūtīgi tvertām sadzīves un darba ainām un un raksturotiem portretiem.Red. Romis Bēms. Latviešu tēlotāja māksla. 1860 — 1940. Rīga:Zinātne, 1986.186.lpp. Darbos ir skaidrs, korekts zīmējums,pārdomāts kompozicionālais kārtojums, plašs otas triepiens, kas neizsvaro gaismēnu attiecības, radot gleznojuma nepabeigtības iespaidu.
Izstādēs piedalījies no 1918. gada, 1919. gadā mākslinieku apvienības "Baltā vārna sastāvā piedalījies grupas izstādēs, kas noritējušas Valmierā, Cēsīs un Valkā. Eksponējis stājgleznas (portreti, ainavas, žanri), kā arī dekorāciju metus.

 Izmantotā literatūra 
 Red. Romis Bēms. Latviešu tēlotāja māksla. 1860 — 1940. Rīga: Zinātne, 1986. — 500lpp.

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Biogrāfija un darbi
 www.latvijasmaksla.lv
 www2.la.lv

Kategorija:1885. gadā dzimušie
Kategorija:1929. gadā mirušie
Kategorija:Latvijas mākslinieki
Kategorija:Latvijas gleznotāji
Kategorija:Latvijas grafiķi
Kategorija:Latviešu grafiķi
Kategorija:Latviešu mākslinieki
Kategorija:Latvijas scenogrāfi
Kategorija:Mākslinieku biedrības "Sadarbs" mākslinieki
Kategorija:Neatkarīgo mākslinieku vienības mākslinieki
Kategorija:Ogres novadā dzimušie
Kategorija:Matīsa kapos apbedītie