Jods-131

Jods-131 ir pazīstamākais no joda radioaktīvajiem izotopiem. To bieži sauc vienkārši par radioaktīvo jodu. Joda-131 pussabrukšanas periods ir apmēram 8 diennaktis. Šis joda izotops veidojas urāna un plutonija kodolu dalīšanās procesos (kodolu dalīšanās produkti satur līdz 3% radioaktīvā joda).

 Iegūšana 
Jodu-131 iegūst kodolreaktoros, apstarojot telūra paraugus ar lēnajiem neitroniem. Tādējādi veidojas ļoti radioaktīvs telūra izotops 131Te ar pussabrukšanas periodu 25 minūtes, kas bēta sabrukšanā kļūst par jodu-131:


 Bioloģiskā iedarbība 
Joda-131 bēta sabrukšana izraisa dzīvo šūnu mutācijas un bojāeju. Radušies bēta stari iekļūst apkārtējos audos dažu milimetru dziļumā. Gamma stari ir caurspiedīgāki, bet relatīvi mazāk kaitīgi. Apkārtējā vidē jods-131 nokļūst pēc kodolizmēģinājumiem un atomelektrostaciju avāriju gadījumā. Tā kā radioaktīvā joda pussabrukšanas periods ir samērā īss, pat liela piesārņojuma gadījumā jau pēc dažiem mēnešiem šo izotopu nav vairs iespējams atklāt apkārtējā vidē.

Pēc joda-131 radioloģiskā ekvivalenta tiek noteiktas Starptautiskās kodolnegadījumu skalas pakāpes.ИНЕС МЕЖДУНАРОДНАЯ ШКАЛА ЯДЕРНЫХ И PАДИОЛОГИЧЕСКИХ СОБЫТИЙ 

Atomelektrostacijas katastrofas gadījumā jods-131 atkarībā no meteoroloģiskajiem apstākļiem var izplatīties apmēram 30 km rādiusā. Lai pasargātu šajā rajonā esošus iedzīvotājus no radioaktīvā joda nonākšanas vairogdziedzerī, izmanto kālija jodīda preparātus, kas piesātina vairogdziedzeri ar stabilo jodu, neļaujot dziedzerī uzkrāties radioaktīvajam jodam.Joda profilakse

 Izmantošana 
Radioaktīvo jodu izmanto medicīnā dažu vairogdziedzera slimību diagnostikai un ārstēšanai.Vairogdziedzeris un tā darbība
Arī Latvijā ieviesta vairogdziedzera vēža ārstēšana ar radioaktīvā joda preparāta (131-ImIBG) palīdzību.Latvijā pirmo reizi izmanto jaunu radioaktīvā joda terapiju cīņai ar vēzi

 Īpašības 
Joda-131 īpatnējā radioaktivitāte ir apmēram 4,6·1015 bekereli uz gramu. Jodam-131 sabrūkot, veidojas stabils ksenona-131 izotops 131Xe. Vispirms tiek izstaroti bēta stari (lielas enerģijas elektroni), galvenokārt ar 0,33 un 0,60 MeV lielu enerģiju: 

Radušies ierosinātie ksenona kodoli pēc tam izstaro gamma starus.

 Atsauces 

Kategorija:Jods
Kategorija:Izotopi