Pelēkā vārna

Pelēkā vārna jeb vienkārši vārna (Corvus cornix) ir vārnu dzimtas (Corvidae) putns, kas ir viens no lielākajiem zvirbuļveidīgo kārtā (Passeriformes). Izdala četras pasugas,World Bird List: Crows, mudnesters & birds-of-paradise, 2020 no kurām viena — Mezopotāmijas vārna (C. c. capellanus), iespējams, ir nevis pasuga, bet atsevišķa suga.

 Izplatība 
Pelēkā vārna ir tipisks Austrumeiropas un Āzijas rietumdaļas putns. To var sastapt Īrijā, Fēru salās, Skandināvijā un visā Austrumeiropā līdz Urāliem, kā arī Sibīrijā līdz Jeņisejai. Izplatības rietumu robeža ietver Dāniju, Austrumvāciju, Poliju un tālāk uz dienvidiem Ungāriju, Balkānus, Itāliju, Grieķiju, Turciju un Tuvos Austrumus. Galējā dienvidu robeža ir Ēģipte, Irāna un Irāka. 

 Latvijā 
Latvijā pelēkā vārna ir parasta ligzdotāja un nometniece, lai gan daļa putnu rudenī klejo uz dienvidiem, savukārt citi ieceļo no ziemeļiem un austrumiem.Tā ir nometnieku suga, kas labprāt apmetas cilvēka tuvumā. Pelēko vārnu Latvijā mēdz uzskatīt par kaitīgu putnu, jo tā izposta citu putnu ligzdas. Līdz 2004. gadam to drīkstēja medīt visu gadu, bet, līdz ar iestāšanos Eiropas Savienībā, pelēko vārnu nedrīkstēja medīt no 30. aprīļa līdz 15. maijam, tagad līdz 15. jūnijam. Tas ir putna saudzēšanas laiks, jo šajā laikā tam ir mazuļi. Medniekiem nav lielas intereses par vārnām, un tās medī tikai, lai regulētu to skaitu.Pirmo reizi noteikta pelēko vārnu un žagatu medību sezona

 Vēsture 
Pelēkās vārnas morfoloģija un ieradumi ir tik līdzīgi melnajai vārnai (Corvus corone), ka ilgstoši valdīja uzskats, ka tās ir vienas sugas dažādas pasugas. Pelēkās vārnas zinātniskais nosaukums ilgstoši bija Corvus corone cornix vai saīsinātā formā Corvus corone. Šo teoriju atbalstīja arī fakts, ka vietās, kur abu sugu izplatība pārklājas, tās hibridizējas. Tomēr kopš 2002. gada pelēkā vārna ir ieguvusi patstāvīgas sugas statusu, un tās zinātniskais nosaukums mūsdienās ir tāds pats kā 18. gadsimtā to reiz jau nosauca Kārlis Linnejs — Corvus cornix. Latīņu vārds Corvus latviski nozīmē krauklis, bet cornix — vārna. Padziļinātie pēdējo gadu novērojumi apliecina, ka hibridizācijas gadījumi nenotiek tik bieži, kā kādreiz tas tika pieņemts, un hibrīdu izdzīvošanas spējas ir daudz zemākas kā pamatsugām. Arī Latvijas rietumos Mērsragā ir novērots jaukts pelēkās vārnas un melnās vārnas pāris un samērā ticams ligzdošanas gadījums.

 Izskats un īpašības 
Izņemot galvas, pakakles, spārnu, astes un cisku apspalvojumu, kas ir melns, pārējais apspalvojums ir pelnu pelēks. Melnajām spalvām ir raksturīgs metālisks spīdums. Knābis un kājas ir melnas, acis tumši brūnas. Jaunie putni ir tumšāki kā vecākie, to apspalvojumam arī trūkst spīduma. To acis ir pelēkas vai zilas. Rudenī pelēkā vārna maina apspalvojumu. Aste ir taisna ar noapaļotu formu. Rīkles apspalvojums īss un kompakts.

Tēviņi ir lielāki nekā mātītes, bet to apspalvojums ir vienāds. Ķermenis vārnai ir drukns un spēcīgs, tā garums 48—54 cm, spārnu plētums 84—100 cm, bet svars apmēram 396—602 g.Hooded Crow Corvus cornixAlive: Hooded Crow (Corvus cornix) Vizuāli pelēko vārnu nevar sajaukt ne ar vienu citu vārnu ģints sugu, bet tās ķērkšana nav atšķirama no melnās vārnas ķērkšanas.Mullarney, Killian; Svensson, Lars, Zetterstrom, Dan; Grant, Peter. (2001). Birds of Europe. Princeton University Press. 336 

 Uzvedība 
Pelēkā vārna lido lēni un smagnēji, parasti tās lidojums ir taisns. Visbiežāk pelēkās vārnas ziemo ligzdošanas areālā, taču tās mēdz arī migrēt, sasniedzot Francijas rietumus. Izplatības areāla ziemeļu daļas putni ir pilnībā migrējoši.

Pelēkā vārna ir diezgan veikla kāpelētāja pa koku zariem. Lai arī putns ir liels, smagnējs un masīvs, tas spēj karāties zaros ar galvu uz leju. Vārnas šādi ne tikai izlasa sēklas no kukurūzas vālītēm, bet arī spēlējas viena ar otru.Hanging Behavior of the Hooded Crow (Corvus cornix) Šādā veidā karājoties lampā ar galvu uz leju virs zivju dīķa, kāda vārna iedrupināja ūdenī maizes gabaliņu, pēc tam slapjās drupačas izēda. Pēc brīža vārna atgriezās ar nākamo maizes gabaliņu, un atkal sadrupināja to ūdenī. Otrajā reizē tai izdevās noķert zivi, kas ieradās uzēst maizi.Bait-Fishing in Crows Šis ir viens no daudzajiem piemēriem, kas liecina par vārnu augsto intelektu.

Pelēkā vārna ir sabiedrisks putns, tas ir draudzīgāks par melno vārnu un kraukli. Parasti tās uzturas baros, kuros ir vairāk par pieciem putniem.

 Barība 
Pelēkā vārna ir visēdāja. Barojas dažāda veida klajās lauku ainavās, pilsētās, arī atkritumu izgāztuvēs, jūru krastos. Tā ēd visu, ko var atrast: bezmugurkaulniekus, mazus dzīvniekus un putnus, barojas ar maitu, graudiem, augļiem un citu putnu olām. Piekrastes vārnas barojas ar krabjiem, zivīm un gliemjiem. Reizēm vārnas uzbrūk maziem jēriem.

 Vairošanās 
Pelēkā vārna ligzdo gan skuju, gan lapu kokos, pat atsevišķos kokos lauku vidū vai uz klinšu, ēku dzegām. Ļoti reti ligzda tiek iekārtota tuvu zemei. Tai patīk ligzdai vietu piemeklēt nelielā mežā, parkā vai dārzā. Aukstākajos reģionos pelēkā vārna ligzdo no maija vidus līdz jūnija vidum,Goodwin D. (1983). Crows of the World. Queensland University Press, St Lucia, Qld. . Latvijā no aprīļa beigām līdz maija beigām. Ligzda ir masīva, vīta no paresniem koku zariem, reizēm ligzdā tiek ievīti dzīvnieku kauli un stieples.Cocker, Mark; Mabey, Richard (2005). Birds Britannica. London: Chatto & Windus. pp. 418–425. 

Dējumā ir 1—6 olas. Lai arī pelēkajām vārnām gadā ir tikai viens perējums, pēc ligzdas izpostīšanas tās perē atkārtoti. Olas ir gaiši zilas ar brūniem raibumiņiem, to izmērs 4,3 x 3,0 cm, svars 19,8 g. Perē tikai mātīte, inkubācijas periods ilgst 17—19 dienas, šajā laikā tēviņš baro mātīti. Putnēniem izaug apspalvojums pēc 32—36 dienām.

Nav zināms pelēkās vārnas vidējais mūža garums. Tiek pieņemts, ka tas ir līdzīgs melnajai vārnai, kas vidēji dzīvo 4 gadus, bet ir datēta arī 16 gadus veca pelēkā vārna. Pelēko vārnu perējumam lielākais apdraudējums ir ligzdošanas parazīts lielā cekuldzeguze (Clamator glandarius), kas priekšroku gan dod žagatu ligzdām. Tomēr Izraēlā un Ēģiptē, kur žagatas nedzīvo, pelēko vārnu ligzdas ir nākamās iecienītākās.

 Klasifikācija 
Pelēkajai vārnai ir 4 pasugas:
 C. c. cornix — nominālpasuga, dzīvo Britu salās (Skotijā un Īrijā) un Eiropas teritorijā, kuras dienvidu robeža ir Korsika. 
 C. c. pallescens — dzīvo Turcijā un Ēģiptē, tās pelēkās spalvas ir gaišākas kā nominālpasugai. 
 C. c. sharpii — dzīvo Sibīrijas rietumos, Kaukāzā un Irānā. Pelēkās spalvas tai ir gaišākas kā nominālpasugai.
 Mezopotāmijas vārna (C. c. capellanus) — dzīvo Irākā un Irānas dienvidrietumos. Šīs pasugas pelēkās spalvas ir ļoti gaišas, un no attāluma tās izskatās gandrīz baltas.Madge, Steve & Burn, Hilary (1994): Crows and jays: a guide to the crows, jays and magpies of the world. A&C Black, London. 

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Pasaka par pelēko vārnu 
 Pelēkās vārnas foto  (putnubildes.lv)
 Gudrinieks krauklis 

Kategorija:Vārnas
Kategorija:Latvijas putni
Kategorija:Eiropas putni
Kategorija:Fēru salu fauna
Kategorija:Āzijas putni
Kategorija:Āfrikas putni