Labība

Labība jeb graudaugi ir graudzāļu dzimtas kultūraugi, kurus kultivē, lai iegūtu to ēdamās sēklas jeb graudus. Graudaugi aug lielākās platībās un dod vairāk pārtikas enerģijas par citiem pārtikas veidiem pasaulē. Graudaugi ir bagāti ar vitamīniem, minerālvielām, ogļhidrātiem, taukiem un olbaltumvielu. Kad tos rafinē, noņemot klijas un dīgļus, atlikusī endosperma satur galvenokārt ogļhidrātus, zaudējot lielu daļu citu uzturvielu.

Par pseidolabību sauc tādus augus, kuri botāniski nepieder graudzāļu dzimtai, taču to sēklas vai augļus, līdzīgi kā labību graudus, atsevišķi vai kopā ar graudiem vēsturiski izmanto putru un dažādu maizes izstrādājumu gatavošanā.

 Iedalījums 

Visas labības var iedalīt 2 grupās:
1. grupas jeb t.s. īstajā labībā (rudzi, kvieši, mieži, auzas un tritikāle), ko galvenokārt audzē mērenā klimata joslā. Atkarībā no augšanas perioda, tām var būt gan vasarāju, gan ziemāju formas.
2. grupas jeb t.s. prosveida labībā (rīsi, kukurūza, prosa un sorgo), ko lielākoties audzē siltāka klimata joslās un kam pastāv tikai vasarāju formas.

Latvijā, atbilstoši klimatiskajiem apstākļiem, audzē ziemas rudzus, ziemas kviešus, tritikāli un nelielā daudzumā arī ziemas miežus, bet no labības vasarāju formām — vasaras kviešus un vasaras auzas.

 Ieguve 
Labības ieguves apjomi pasaulē pēc 2003. gada datiem:
 Nosaukums Ieguve(miljoni t) Piezīmes Kukurūza 792 Galvenais pārtikas veids cilvēkiem Amerikā, Āfrikā, kā arī barība mājlopiem visā pasaulē Rīsi 659 Galvenie graudaugi tropu un dažos mērenajos reģionos Kvieši 606 Galvenie graudaugi mērenajos reģionos. Galvenais pārtikas veids Ziemeļamerikā, Eiropā un Austrālijā Mieži 133 Audzē iesalam un barībai mājlopiem. Sorgo 63 Svarīgs pārtikas veids Āzijā un Āfrikā, barība mājlopiem visā pasaulē Prosa 34 Līdzīgu graudaugu grupa. Svarīgs pārtikas veids Āzijā un Āfrikā. Auzas 25 Populāra barība mājlopiem visā pasaulē Rudzi 15 Aug vēsā klimatā Tritikāle 12 Kviešu un rudzu hibrīds Griķi 2 Pseidolabība. Audzē Eirāzijā
Kukurūza, rīsi un kvieši sastāda 87 % no visas pasaules labības ieguves un 43 % no visām pārtikas kalorijām 2003. gadā, un to apjomi kopš 1060. gada ir būtiski auguši. Savukārt auzu un rudzu apjomi ir kritušies.

 Atsauces 

 Ārējās saites