Lēdurga

Lēdurga ir apdzīvota vieta Siguldas novada Lēdurgas pagastā, pagasta centrs. Līdz 2021. gada 30. jūnijam atradās Krimuldas novadā. Atrodas pagasta centrā Aģes upes abos krastos 28 km no novada centra Siguldas un 64 km no Rīgas. Lēdurgā atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, kultūras nams, brīvdabas estrāde, bibliotēka, sporta centrs, Lēdurgas luterāņu baznīca, Lēdurgas pareizticīgo baznīca, Lēdurgas dendroloģiskie stādījumi, Lēdurgas mežaparks "Zaļā birzs". Lēdurgas baznīcas kroga ēka (1767. – 1772.) ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis Nr. 6439.

 Vēsture 
Lēdurga (Letthegore, Lettegore, Ledegore) pirmo reizi ir pieminēta Indriķa Livonijas hronikas tekstā sakarā ar 1211. gada pavasara notikumiem, kad ridalieši un sāmsalieši izpostīja bīskapam Albertam pakļautās līvu zemes, tai skaitā Lēdurgu. Indriķa hronikā  atzīmēts, ka jau 1218. gadā Lēdurgā darbojies priesteris Gotfrīds (Gotfridus). 1225. gadā Lēdurgā (Letthegore) Romas pāvesta legāts Modenas Vilhelms līviem noturēja misi. 1767. gada 10. jūlijā, mācītāja Daniela Merķeļa (Garlība Merķeļa tēva) kalpošanas laikā, iesvētīja jaunās mūra baznīcas pamatakmeni. Baznīca uzcelta vietā, kas agrāk saukta par Maiņkalnu un apkārtnes iedzīvotājiem kalpojusi par tirgus laukumu četru ceļu krustojumā. Baznīcu projektējis un būvējis mūrniekmeistars Bernhards Joahims no Švarcvaldes. 1772. gada 2. septembrī jauno dievnamu iesvētīja ģenerālsuperintendents Lange, par ko liecina iekalums pamatakmenī – 1767 den 10 Juli aufgefangen, 1772 den 2 September eingeweiht. 
Lēdurgas Jāņa baznīcas ēka ir uzcelta 1876. ‒1878. gados pēc arhitekta Roberta Pflūga projekta.
Apdzīvota vieta izveidojās ap Lēdurgas muižas (Loddiger) centru. Lēdurgas skola dibināta 1871. gadā. Pirmais skolotājs četru klašu skolā bija Jūlijs Vistucis, pazīstams arī kā literāts ar pseidonīmu Aģinieks, apglabāts Upeskalnu kapos.
1871. gadā izveidojās arī Lēdurgas dziedāšanas biedrība, kuŗā piedalījās dziedātāji arī no apkārtējiem pagastiem. Dziedāšanas biedrības biedri un citi aktīvisti 1902. gadā nodibināja Lēdurgas Saviesīgo biedrību, pie kuŗas 1913. gadā dibināta bibliotēka.

1932. gadā Lēdurgai piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusuhttps://brivalatvija.lv/izglitiba-un-kultura/ledurga--nepelniti-piemirsta-vidzemes-perle?pcversion=ok. 1935. gadā Rīgas apriņķa Lēdurgas pagasta platība bija 146,9 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Lēdurgas un Kaktiņu ciema padomes Limbažu rajonā, kuras 1954. gadā apvienoja Lēdurgas ciemā. 1990. gadā Limbažu rajona Lēdurgas ciemu pārdēvēja par pagastu.

1998. gada jūlijā Lēdurgas skolai piešķīra Lēdurgas Garlība Merķeļa pamatskolas nosaukumu.
2007. gada vasarā Lēdurgas pagastā svinēja kristianizācijas 800. gadadienu. Pie baznīcas uzstādīts piemineklis Garlībam Merķelim.

 Lēdurgas dendroloģiskie stādījumi 
1973. gadā dārznieks Arvīds Janitens (1923–2009) uzsāka citzemju kokaugu sugu stādījumu izveidošanu Lēdurgā. 1987. gadā Lēdurgas dendroloģiskajiem stādījumiem 47,2 ha platībā piešķīra Valsts nozīmes aizsargājamās dabas teritorijas statusu. Dabas pieminekļa “Lēdurgas dendroloģiskie stādījumi” teritorijā atrodas arī Lēdurgas jeb Mudurgas dižakmens (Lēdurgas laukakmens), kā arī 1 dižkoks un 6 potenciāli dižkoki. Dabas pieminekļa dienvidrietumu daļā un pie tā dienvidu robežas starp “Ķipkalniem” un “Bērzainēm” atrodas valsts aizsargājamais kultūras piemineklis - Ķipukalnu senkapi. Nozīmīgākā teritorijas vērtība ir citzemju kokaugu sugu stādījumi, kas ietver ~540 taksonus un ir viena no Latvijas bagātākajām kokaugu kolekcijāmDabas pieminekļa Lēdurgas dendroloģiskie stādījumi dabas aizsardzības plāns. https://www.daba.gov.lv/lv/media/1941/download?attachment.


 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.OSP

 Novadnieki 

 Garlībs Merķelis (1769.-1850.) - publicists, Apgaismības laikmeta darbinieks;
 Jūlijs Lācis (1892.-1941.) - žurnālists, rakstnieks, sabiedrisks darbinieks; 
 Mārtiņš Liepa (1874.-1953.) - rakstnieks, žurnālists;  
 Hugo Legzdiņš (1903.-2004.) - LV Jūrasspēku virsnieks, zemūdenes ,,Ronis” komandieris, rakstnieks; 
 Valda Mora (1902-2001.) – dzejniece;
 Paula Baltābola (1891.-1978.) – latviešu aktrise; 
 Eduards Brēms (1802.-1879.) – latviešu ārsts.

 Atsauces 

Avoti
Groza I. Lēdurga - nepelnīti piemirstā Vidzemes pērle. Brīvā Latvija, 2021. https://brivalatvija.lv/izglitiba-un-kultura/ledurga--nepelniti-piemirsta-vidzemes-perle?pcversion=ok

 Skatīt arī 
 Lēdurga (novads)
 Lēdurgas-Turaidas draudzes novads

Kategorija:Latvijas pagastu centri
Kategorija:Latvijas lielciemi