Juta Strīķe

Juta Strīķe (dzimusi Anna Potapova  Maskavā, mirusi Jūrmalā ) bija Latvijas politiķe un iekšlietu un korupcijas apkarošanas darbiniece. Strādājusi par izmeklētāju Drošības policijā un Iekšlietu ministrijā. No 2004. gada līdz 2014. gada 31. oktobrim J. Strīķe bija Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) priekšnieka vietniece, bet pēc tam ar KNAB vadītāja Jaroslava Streļčenoka lēmumu pazemināta amatā par Juridiskās nodaļas galveno speciālisti-juristi. Kopš 2017. gada — Rīgas domes deputāte. 2018. gada 6. oktobrī ievēlēta 13. Saeimā no Jaunās konservatīvās partijas.

 Dzīvesgājums 
Dzimusi 1970. gadā Maskavā Jurija Potapova un Taigas Zvirbules ģimenē.Iespējams, Juta Strīķe mūžībā aizgājusi smagas slimības dēļ nra.lv 2020. gada 20. martā
Mācījās Maskavas 584. vidusskolā, bet vasarās dzīvoja Latvijā. 1988. gadā viņa kā Juta PotapovaAtsaucoties uz Maskavas pilsētas 584. vidusskolas atestātu, kas Jutai Strīķei izsniegts uz Annas Potapovas vārda, Maskavas pilsētas Čerjomušku rajona pasu galda 1988. gada 11. augustā izdotu dokumentu Nr. I — MЮ Nr. 294724 par vārda maiņu un viņas krieviski rakstīto autobiogrāfiju pielaišanai iestājeksāmeniem Pētera Stučkas Latvijas Valsts Universitātes Juridiskajā fakultātē, tiek apgalvots, ka viņa savu vārdu esot nomainījusi. J. Strīķe pati to noliedz, sakot, ka vienmēr saukta par Jutu, un, ka vidusskolas atestātā notikusi direktores pārrakstīšanās, kas nav uzskatīta par gana būtisku, lai izlabotu:  sāka studēt Latvijas Valsts Universitātes Juridiskajā fakultātē.

1993. gadā viņa ieguva tiesību zinātņu bakalaura grādu un jurista kvalifikāciju. Apprecējās ar Maiguru Strīķi un pieņēma viņa uzvārdu.
Sākumā strādāja Iekšlietu ministrijā, vēlāk Drošības policijā (1995—2003) un KNAB (2003—2016). J. Strīķe vairākkārt izvirzīta KNAB vadītājas amatam, bet Saeimā viņas kandidatūru noraidīja.  plašsaziņas līdzekļos parādījās informācija par tiešu apdraudējumu Jutas Strīķes dzīvībai un veselībai un viņa uz laiku drošības apsvērumu dēļ izbrauca no Latvijas.

No iepriekšējā vadītāja Normunda Vilnīša atlaišanas  līdz J. Streļčenoka apstiprināšanai amatā  J. Strīķe bija KNAB priekšnieka pienākumu pildītāja.
 KNAB priekšnieks J. Streļčenoks paziņoja par Strīķes atbrīvošanu no amata, taču  Ministru prezidents Valdis Dombrovskis šo rīkojumu atcēla. Darbu KNAB Strīķe pārtrauca 2016. gadā.

Mirusi 2020. gada 18. martā 49 gadu vecumā Jūrmalā, Bulduru slimnīcā.

 Politiskā darbība 
2017. gada 28. februārī J. Strīķi uzņēma Jaunajā konservatīvajā partijā. 2017. gada pašvaldību vēlēšanās viņu ievēlēja Rīgas domē, bet 2018. gadā Saeimas vēlēšanās 13. Saeimā no šīs partijas saraksta.

13. Saeimā J. Strīķe bija Jaunās konservatīvās partijas Saeimas frakcijas vadītāja, Saeimas Publisko izdevumu un revīzijas komisija priekšsēdētāja biedre un Juridiskās komisijas locekle.

 Atsauces 

Kategorija:1970. gadā dzimušie
Kategorija:2020. gadā mirušie
Kategorija:Maskavā dzimušie
Kategorija:Jaunās konservatīvās partijas politiķi
Kategorija:13. Saeimas deputāti
Kategorija:Rīgas domes deputāti (2017—2020)
Kategorija:Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs
Kategorija:Latvijas Universitātes absolventi