9. Rēzeknes kājnieku pulks

9. Rēzeknes kājnieku pulks bija Latvijas Bruņoto spēku 3. Latgales kājnieku divīzijas vienība (1919—1940). 1922. gada 1. aprīlī 9. Rēzeknes kājnieku pulka sastāvā iekļāva daļu no izformētā Latgales partizānu pulka.

 Izveide 
Pulks tika saformēts 1919. gada 9. augustā no 7. atsevišķa bataljona, no Rīgas jaunformējamiem spēkiem 3 rotās un 2 skolnieku rotās, pievienota Saldus komandantūras rota. 1919. gada 1. novembrī rotā bija 78 virsnieki, 1480 instruktori un kareivji, 10 ložmetēji, 9 patšautenes. Uzturu pulkā saņēma 101 virsnieks, 3 ārsti, 14 kara ierēdņi, 2373 instruktori un kareivji. 

 Piedalīšanās kaujās 
Pulks piedalījās cīņās pret Bermontu un Rēzeknes atbrīvošanas kaujās. Brīvības cīņās krita 98 karavīri (9 virsnieki, 89 instruktori un kareivji), bez vēsts pazuda 22 pulka karavīri. No 1921. gada janvāra atradās Rēzeknē garnizona dienestāUniformoloģija Latvijā

 Devīze 
“Ņem, tēvzeme, tavs esmu viss!" un "Sorgoj Latviju!"

 Komandieri 
 pulkvedis-leitnants L. Bolšteins (1919. 9. VIII — 1920. IX)
 pulkvedis-leitnants F. Hermansons (1920. IX — 1921. IV)
 pulkvedis V. Kārkliņš (1921. IV — VII)
 pulkvedis-leitnants J. Skujiņš (1921. VII — VIII)
 pulkvedis-leitnants H. Buks (1921. VIII — IV)
 pulkvedis J. Kalniņš (1921. IX — XI)
 pulkvedis-leitnants R. Klinsons (1921. XI — 1924. IX)
 pulkvedis K. Šepko (1924. IX — 1929. IX)
 pulkvedis J. Vītols (1929. IX — 1931. V)
 pulkvedis J. Liepiņš (1931. V — 1937. II)
 pulkvedis R. Ceplītis (1937. II — 1940. VI)

 Apbalvojumi 
Lāčplēša Kara ordenis piešķirts 120 pulka karavīriem.

 Atsauces 

 Literatūra 
 Latvijas Atbrīvošanas kara vēsture. II sējums, Rīga. 2006.
 Latvijas Brīvības cīņas 1918-1920, Enciklopēdija. Rīga, 1999.
 Andersons E. Latvijas bruņotie spēki un to priekšvēsture. Toronto, 1983.