Marija Geperte-Maiere

Marija Geperte-Maiere (; dzimusi , mirusi ) bija vācu izcelsmes amerikāņu fiziķe. 1963. gada Nobela prēmijas fizikā laureāte par atoma kodola struktūras pētījumiem. Otrā sieviete pēc Marijas Kirī, kura ieguvusi Nobela prēmiju fizikā.

 Biogrāfija 
Dzimusi Katovicē. 1910. gadā ģimene paŗcēlās uz Getingeni, kur tēvs ieguva pediatrijas profesora vietu Getingenes Universitātē. Jau agrā jaunībā uzturējās Getingenes zinātnieku aprindās, piemēram, bija pazīstama ar Enriko Fermi, Verneru Heizenbergu un Polu Diraku. 1924. gadā iestājās Getingenes Universitātē, kur mācījās pie trim topošajiem Nobela prēmijas laureātiem — Maksa Borna, Džeimsa Franka un Ādolfa Vindausa. 1930. gadā pabeidza mācības universitātē.

Tajā pašā gadā apprecējās ar Džeimsa Franka asistentu Edvardu Maieru un pārcēlās uz vīra dzimteni — ASV, kur Edvardam Maieram piedāvāja ķīmijas asociētā profesora vietu Džonsa Hopkinsa Universitātē. Tā kā Geperte-Maiere bija profesora sieva, antinepotisma (pretradniecības) likuma, daļēji arī seksisma dēļ, ar viņu netika noslēgts darba līgums. Viņai bija divi bērni, kuru audzināšana sakrita ar laiku, kad veikti svarīgi pētījumi. Marija Geperte-Maiere vairākus gadus strādāja vienkārši kā asistente Džonsa Hopkinsa Universitātē, pasniedzot arī kursos un rakstot zinātniskus rakstus. Vēlāk Geperte-Maiere veica brīvprātīgu darbu bez atalgojuma Kolumbijas Universitātē. Tikai 1946. gadā, pārceļoties uz Čikāgu, Geperte-Maiere saņēma profesora vietu Čikāgas Universitātē.

1942. gadā Geperte-Maiere iesaistījās Manhatanas projektā, sadarbojās ar Enriko Fermi. 1948. gadā Argonas Nacionālajā laboratorijā viņa izstrādāja kodola čaulas struktūras matemātisko modeli. Vienlaicīgi pie līdzīgiem secinājumiem bija nākuši arī trīs vācu zinātnieki (Oto Haksels, Hanss Jensens, Hanss Suess). Geperte-Maiere 1950. gadā tikās ar Jensenu un viņi izlēma darbu turpināt sadarbībā. Rezultātā Hanss Jensens un Geperte-Maiere 1955. gadā publicēja grāmatu par kodola čaulas struktūras pamatteoriju (Elementary Theory of Nuclear Shell Structure).

1956. gadā Geperte-Maiere tika ievēlēta par Nacionālās Zinātņu akadēmijas locekli. 1960. gadā viņu pieņēma darbā par fizikas profesori Kalifornijas Universitātē. Lai gan drīz pēc tam Geperte-MaiereGeperte-Maiere cieta no triekas, viņa turpināja gan pasniedzēja darbu, gan zinātniskos pētījumus. Geperte-Maiere mira 1972. gada 20. februārī no miokarda infarkta.

Par godu viņai Amerikas fizikas biedrība nodibinājusi Marijas Gepertes-Maieres balvu, ko pasniedz fizikas zinātnes doktorēm sievietēm.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Marijas Gepertas-Maieras biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā 

Kategorija:Vācijas fiziķi
Kategorija:ASV fiziķi
Kategorija:Nobela prēmijas laureāti fizikā
Kategorija:Zinātnieces
Kategorija:Silēzijas vojevodistē dzimušie