1926. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1926. gada notikumi Latvijā.

 Notikumi 

 Janvāris 
 25. janvāris - ugunsgrēkā pilnībā izdeg Asares muižas kungu māja. Tā vairs netiek atjaunota.

 Februāris 
 5. februāris — pie Ikšķiles stacijas vilcienā Maskava - Riga notika bruņots uzbrukums PSRS diplomātiskajiem kurjeriem. Aizstāvot diplomātisko pastu bojā gāja diplomātiskais kurjers Teodors Nete.

 Marts 
 12. marts — Rīgā, Kalēju ielā 48, sāka darboties pirmā automātiskā telefonu centrāle ar vācu firmas "Mix und Genest" ražoto iekārtu.

 Aprīlis 
 5. aprīlis — Rīgas 1. ģimnāzijas telpās tika atklāta pirmā Latvijas radiouztvērēju izstāde.

 Maijs 
 13.—19. maijs — Valsts prezidents Jānis Čakste ieradās oficiālā vizītē Somijā.

 Jūnijs 
 7. jūnijs — Madonai tika piešķirtas pilsētas tiesības.
 18.—21. jūnijs — Rīgā notika VI Vispārējie latviešu Dziesmu svētki. Kopkori veidoja 6526 dziedātāji.
 18. jūnijs -  Rīgā dibināta latviešu studentu korporācija Salgalia.

 Jūlijs 
 1. jūlijs — Francijas kuģu būvētavā "Ateliers et Chantier de la Loire" tika nolaista ūdenī Latvijas republikas pirmā zemūdene "Ronis".

 Septembris 
 4.—7. septembris — Salamonska cirkā notika 1926. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā.
 9. septembris — iepretī Vecāķiem nogrima tvaikonis “Neibāde”. Bojā aizgāja 38 cilvēki. Izglābās 7 cilvēki.
 16. septembris — vairāki V. Olava komercskolas absolventi Rīgā nodibināja latviešu studentu korporāciju "Fraternitas Lataviensis".
 20. septembris — Latvijas Universitātes "Studentu biedrība Patria" pilnsapulcē nolēma pārveidoties par studentu korporāciju Patria.
 26. septembris — notika pirmās arāju sacensības Latvijā, Durbes muižā.

 Oktobris 
 6. oktobris — Francijas kuģu būvētavā "Chantiers et Ateliers Augustin Normand" ūdenī tika nolaista Latvijas otrā zemūdene "Spīdola".
 25. oktobris — Ābramam Leibovicam izdota atļauja radioaparātu ražošanai, kā rezultātā tika dibināta radioaparātu ražotne a/s "Ābrama Leibovica foto radio centrāle", kas vēlāk saražoja ap 40 radioaparātu modeļu.
 29. oktobris — Rīgā, Tērbatas ielā 15/17 (A. Ķeniņa) namā, notiek latviešu studentu korporācijas Fraternitas Livonica dibināšanas sapulce.

 Nezināms datums 
 Sasmakas pilsētiņa tika pardēvēta par Valdemārpili.
 Emīls Melngailis uzrakstīja baletu „Maija”.
 kā Latvijas Radiofona simfoniskais orķestris dibināts tagadējais Latvijas Nacionālais simfoniskais orķestris.

 Dzimuši 
 17. janvāris — Hercs Franks, ebreju izcelsmes dokumentālo filmu veidotājs (miris 2013. gadā)
 2. marts — Egons Zablovskis, fiziķis, LU docētājs, alpīnists, orientierists (miris 2020. gadā)
 22. marts — Arvīds Purvs, diriģents (miris 2023. gadā)
 6. aprīlis — Elija Kacs, ebreju izcelsmes komiksu mākslinieks (miris 2000. gadā)
 11. jūnijs — Ausma Žūriņa, keramiķe un pedagoģe (mirusi 2023. gadā)
 10. jūlijs — Laimonis Siliņš, aktieris un režisors (miris 2019. gadā)
 13. oktobris — Raimonds Staprāns, gleznotājs, dramaturgs (miris 2026. gadā)
 25. oktobris — Harijs Gulbis, rakstnieks un dramaturgs (miris 2019. gadā)
 4. novembris — Daina Avotiņa, dzejniece, rakstniece, tulkotāja (mirusi 2025. gadā)
 25. decembris — Zigmunds Skujiņš, žurnālists un prozaiķis, Latvijas PSR Tautas rakstnieks (miris 2022. gadā)

 Miruši 
 6. aprīlis — Francis Trasuns, sabiedrisks darbinieks, publicists un katoļu garīdznieks (1864)
 14. maijs — Ernests Bauers, politiķis un agronoms (1882)
 8. novembris — Matīss Kaudzīte, rakstnieks (1848)

 Skatīt arī 
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats
 Atsauces 

Latvija

Kategorija:Notikumi Latvijā pēc gada