Heopsa piramīda

Heopsa piramīda jeb Lielā piramīda ir vecākā no trim Gīzas piramīdām, kā arī lielākā no visām Ēģiptes piramīdām. Tāpat Heopsa piramīda ir vecākā no septiņiem pasaules brīnumiem un vienīgais no tiem, kas saglabājies līdz mūsdienām. Heopsa piramīda ir daļa no Gīzas nekropoles, kas atrodas netālu no Gīzas pilsētas (Kairas priekšpilsētas). Pastāv vairākas teorijas, kāpēc Heopsa piramīda ir uzcelta, viena no visbiežāk izplatītajām versijām ir tā, ka piramīda celta kā faraona Heopsa kapenes.

 Celtniecība 
Eģiptologi uzskata, ka Heopsa piramīda tikusi celta Ēģiptes 4. dinastijas faraona Heopsa valdīšanas laikā (2589.–2566. gads p.m.ē.). Tās arhitekts bija virspriesteris Hemiunu. Heopsa piramīdu uzcēla 10–20 gadu laikā ap 2560. gadu p.m.ē. Piramīda celta no gludiem, apskaldītiem, precīzi savienotiem kaļķakmens blokiem, katrs no tiem sver vairākas tonnas. Visas piramīdas celtniecībā izmantoti 2,3 miljoni tādu bloku. Pēc tam piramīdas virsma apšūta ar gludām, spoži baltām slīpētām kaļķakmens plāksnēm, kas piešķīra visam būvķermenim mirdzumu un formas skaidrību. Heopsa piramīda esot bijusi 146,7 metrus augsta, tā bija lielākā cilvēku veidotā celtne gandrīz 3800 gadus. Gadsimtu gaitā ir tikušas izstrādātas vairākas versijas, kā cilvēki varējuši uzbūvēt piramīdu. Šīs versijas savstarpēji ir arī pretrunīgas. Piramīdā ir vismaz trīs telpas.

 Pētniecība 
1880. gadā angļu arheologs Flinderss Pitrijs bija pirmais, kas veica Heopsa piramīdas izpēti, izmantojot zinātniskās metodes un ar to saistītu tā laika tehniku.

 Piezīmes 

 Atsauces 

 Ārējās saites 



Kategorija:Septiņi pasaules brīnumi
Kategorija:Ēģiptes piramīdas