Nobela prēmijas laureāti ekonomikā

Nobela prēmija ekonomikā, oficiāli zināma arī kā Zviedrijas Riksbankas prēmija ekonomikas zinātnēs Alfrēda Nobela piemiņai (), no 1969. gada tiek piešķirta katru gadu. To pasniedz Zviedrijas Karaliskā Zinātņu akadēmija pētniekiem ekonomikas jomā. Pirmā prēmija tika pasniegta 1969. gadā norvēģim Rangnaram Frišam un nīderlandietim Janam Tinbergenam. Katrs laureāts saņem medaļu, diplomu un naudas balvu, kas katru gadu mainās. 1969. gadā Rangnars Frišs un Jans Tinbergens kopā saņēma 375 000 SEK (kas pēc vērtības līdzinās 2 871 041 SEK 2007. gada decembrī). Nobela prēmija ekonomikā tiek pasniegta Stokholmā ikgadēja ceremonijā, kas notiek 10. decembrī (Alfrēda Nobela nāves dienā). Šī ir augstākā balva, ko iespējams saņemt ekonomikā.

 Daži fakti 
 Alfrēds Nobels nebija paredzējis piešķirt Nobela prēmiju ekonomikā. To 1969. gadā dibināja un sāka finansēt Zviedrijas valsts banka, kuru tradicionāli vada konservatīvi ekonomisti, tāpēc vairākkārt prēmijas laureātu izvēle ir kritizēta par tīšu neoliberālisma veicināšanu.http://www.samuelbrittan.co.uk/text172_p.html  
 Līdz 2007. gadam 9 prēmijas ir pasniegtas makroekonomikas jomā, vairāk nekā jebkurā citā ekonomikas jomā.
 Visvairāk Nobela prēmijas laureātu ekonomikā ir no Čikāgas Universitātes — kopumā 32 laureāti (līdz 2019. gadam).
 Nobela prēmiju ekonomikā saņēmušas tikai 2 sievietes: Elinora Ostroma (2009) un Estere Diflo (2019).
 Jaunākā laureāte, kas saņēmusi Nobela prēmiju ekonomikā, ir Estere Diflo (2019), kurai apbalvošanas brīdī bija 46 gadi.
 Vecākais laureāts, kas saņēmis Nobela prēmiju ekonomikā, ir Leonīds Hurvičs (2007), kuram apbalvošanas brīdī bija 90 gadi.
 Līdz 2024. gadam 55 prēmijas pasniegšanas ceremonijās prēmija pasniegta 96 personām.

 Laureāti 

 1969—1970 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1969 Rangnars Frišs(1895—1973)  "Par dinamisko modeļu izstrādi un pielietošanu ekonomisko procesu analīzē". 100px Jans Tinbergens(1903—1994)  Nīderlande 100px 1970 Pols Semjuelsons(1915—2009)  "par zinātnisko darbu, kurā viņš attīstīja statisko un dinamisko ekonomikas teoriju, un deva ieguldījumu analīzes iespēju paaugstināšanā ekonomikas zinātnē". 100px

 1971—1980 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1971 Saimons Kuznecs(1901—1985)  "par novatorisko ieguldījumu kopējā līdzsvara teorijā un labklājības teorijā". 100px 1972 Džons Ričards Hikss(1904—1989)  "par novatorisko ieguldījumu kopējā līdzsvara teorijā un labklājības teorijā". 100px Kenets Erovs(1921–2017)  100px 1973 Vasilijs Leontjevs(1906—1999)  "par metodes "input-output" attīstīšanu un tās pielietošanu svarīgās ekonomiskās problēmās".100px 1974 Gunnars Mīrdāls(1898—1987)  "par pamatlicēju darbiem naudas un ekonomikas svārstību teorijā un padziļinātu savstarpējo ekonomisko, sociālo un institucionālo parādību atkarību analīzi". 100px Frīdrihs Hajeks(1899—1992)  /  Austrija 100px 1975 Leonīds Kantorovičs(1912—1986)  "par ieguldījumu optimālās resursu sadales teorijā". 100px Tjallings Kupmans(1910—1985)  /  Nīderlande 100px 1976 Miltons Frīdmans(1912—2006)  "par sasniegumiem patēriņa analīzes jomā, naudas apgrozījuma vēsturē un naudas teorijas attīstībā, kā arī par praktisku sarežģītības ekonomikas stabilizācijas politikas demonstrāciju". 100px 1977 Bertils Olins(1899—1979)  "par pamatlicēja ieguldījumu starptautiskās tirdzniecības teorijā un starptautisko kapitāla kustību". 100px Džeimss Mīds(1907—1995)  100px 1978 Herberts Saimons(1916—2001)  "par novatoriskiem lēmumu pieņemšanas procesa ekonomisko organizāciju rāmjos pētījumiem". 100px 1979 Teodors Šulcs(1902—1998)  "Par novatoriskiem ekonomiskās attīstības pētījumiem, īpaši apsverot jaunattīstības valstu problēmu". 100px Artūrs Luīss(1915—1991)  100px 1980 Lourenss Kleins(1920—2013)  "par ekonomisko modeļu izveidi un to pielietošanu, lai analizētu ekonomikas svārstības un ekonomikas politiku". 100px

 1981—1990 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1981 Džeimss Tobins(1918—2002)  "par finanšu tirgus stāvokļa analīzi un to ietekmi un lēmumu pieņemšanas politiku tēriņu jomā, bezdarba stāvokli, ražošanu un cenām". 100px 1982 Džordžs Stiglers(1911—1991)  "par novatoriskiem ražošanas struktūru, tirgus funkcionēšanu, valsts regulēšanas iemeslu un rezultātu pētījumiem". 100px 1983 Žerārs Debrē(1921—2004)  "par ieguldījumu mūsu kopēja līdzsvara teorijas saprašanā, ka arī priekšnosacījumu, pie kuriem eksistē līdzsvars kādā abstraktā ekonomikā, saprašanā". 100px 1984 Ričards Stouns(1913—2001)  "par būtisku ieguldījumu ekonomiskās zinātnes attīstībā". 1985 Franko Modiljāni(1918—2003)  "par cilvēku uzvedības attiecībā pret uzkrājumiem analīzi, kam ir ļoti svarīga lietišķā nozīme nacionālo pensijas programmu izveidē". 100px 1986 Džeimss Bjūkenens(1919—2013)  "par līgumu un konstitucionālo pamatu politisko un ekonomisko lēmumu pieņemšanas teorijas izpēti". 100px 1987 Roberts Solovs(1924—2023)  "par ieguldījumu ekonomiskās izaugsmes teorijā". 100px 1988 Moriss Allē(1911—2010)  "par viņa novatorisko ieguldījumu tirgu teorijā un resursu efektīvās izmantošanas teorijā". 100px 1989 Trugve Haavelmo(1911—1999)  "par viņa varbūtību teoriju pamatu skaidrojumiem un vienlaicīgu ekonomisku struktūru skaidrojumiem". 100px 1990 Harijs Markovics(dz. 1927)  "par ieguldījumu finanšu aktīvu cenas izveides teorijā". Mertons Millers(1923—2000) Viljams Forsaits Šarps(dz. 1934) 100px

 1991—2000 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 1991 Ronalds Kouzs(1910—2013)  "par transakciju tēriņu un īpašumtiesību atklāšanu un to svarīguma ilustrāciju priekš institucionālām struktūrām un ekonomikas funkcionēšanas". 100px 1992 Gērijs Bekers(1930–2014)  "par plašu cilvēku uzvedības un reaģēšanas problēmu loku, kurš nenorobežojas tikai ar tirgus uzvedību". 100px 1993 Roberts Fogels(1926—2013)  "par jaunu ekonomiskās vēstures izpēti izmantojot ekonomisko teoriju un kvantitātes metodes, lai izskaidrot ekonomiskās un institucionālās izmaiņas".100px Daglass Norts(1920–2015) 1994 Džons Harsaņi(1920—2000)  "par līdzsvara analīzi ne-kooperatīvo spēļu teorijā". Džons Nešs(1928-2015) 100px Reinhards Zeltens(1930—2016)  100px 1995 Roberts Lūkass(1937—2023)  "par racionālās gaidīšanas hipotēzes attīstību un pielietošanu, makroekonomiskās analīzes transformāciju un ekonomiskās politikas saprašanas padziļināšanu". 100px 1996 Džeimss Mirlīss(1936—2018)  "par fundamentālo ieguldījumu ekonomiskajā stimulu un asimetriskās informācijas teorijā". 100px Viljams Vikrijs(1914—1996)  /  1997 Roberts K. Mertons(dz. 1944)  "par viņu atvasināto finanšu instrumentu novērtēšanas metodi". 100px Mairons Šoulzs(dz. 1941)  /  100px 1998 Amartja Sens(dz. 1933)  "Par viņa ieguldījumu labklājības ekonomikā". 100px 1999 Roberts Mandells(1932—2021)  "par monetārās un fiskālās politikas analīzi dažādos apmaiņu kursos un optimālo valūtu zonu analīzi". 100px 2000 Džeimss Hekmens(dz. 1944)  "par diskrētas izvēles analīzes teorijas un metožu attīstīšanu". 100px Daniels Makfadens(dz. 1937) 100px

 2001—2010 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 2001 Džordžs Akerlofs(dz. 1940)  "par viņu tirgu analīzi ar asimetrisko informāciju". 100px Maikls Spens(dz. 1943) 100px Džozefs Stiglics(dz. 1943) 100px 2002 Denjels Kanemans(1934—2024)  /  "par pētījumiem lēmumu pieņemšanas un alternatīvo tirgu mehānismu jomā". 100px Vernons Smits(dz. 1927)  100px 2003 Roberts Ingls(dz. 1942)  "par laika rindu analīzes ekonomikā metodes izstrādi, pamatojoties uz matemātisko modeli ar auto regresīvo nosacīto heteroskedastitāti (ARCH)". 100px Klaivs Grendžers(1934—2009)  "par kointegrācijas metodes izstrādi laika rindu ekonomikā analīzei". 100px 2004 Finns Kidlands(dz. 1943)  "par viņu ieguldījumu laikā faktora iedarbības uz ekonomisko politiku izpētē un par lietišķo ciklu darbinošo spēku izpēti". 100px Edvards Preskots(1940—2022)  100px 2005 Roberts Aumanns(dz. 1930)  /  "par mūsu konflikta un sadarbības būtības saprašanas padziļināšanu caur spēļu teorijas analīzi". 100px Tomass Šelings(1921—2016)  100px 2006 Edmunds Felpss(dz. 1933)  "par starplaika apmaiņu makroekonomiskajā politikā analīzi". 100px 2007 Leonīds Hurvičs(1917—2008)  /  "par optimālo mehānismu teorijas pamatu izveidi". 100px Ēriks Meskins(dz. 1950)  100px Rodžers Maiersons(dz. 1951) 100px 2008 Pols Krugmans(dz. 1953)  "par tirdzniecības struktūras un ekonomiskās aktivitātes izvietojuma analīzi". 100px 2009 Elinora Ostroma(1933—2012)  "par pētījumiem ekonomiskās organizācijas jomā". 100px Olivers Viljamsons(1932—2020) 100px 2010 Pīters Daimonds(dz. 1940)  "par viņu tirgus domstarpību meklēšanu analīzi". 100px Deils Mortensens(1939—2014) 100px Kristofers Pisaridess(dz. 1948)  Kipra 100px

 2011—2020 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 2011 Kristofers Simss(dz. 1942)  "par ieguldījumu cēloņu un seku empīriskajos pētījumos makroekonomikas teorijā". 100px Tomass Sārdžents(dz. 1943) 100px 2012 Elvins Rots(dz. 1951)  "par stabilo asignējumu un tirgus plānošanas prakses teorijām".http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/economics/laureates/2012/ 100px Loids Šeplijs(1923—2016) 100px 2013 Jūdžīns Fāma(dz. 1939)  "par aktīvu cenu empīrisko analīzi"http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/economic-sciences/laureates/2013/ 100px Larss Hansens(dz. 1952) 100px Roberts Šillers(dz. 1946) 100px 2014 Žans Tirols(dz. 1953)  "par tirgus varas analīzi un lielo uzņēmumu regulēšanu". 100px 2015 Anguss Dītons(dz. 1945)  "par patēriņa, nabadzības un ekonomiskās labklājības analīzi" 100px 2016 Olivers Hārts(dz. 1948)  "par ieguldījumu kontraktu teorijā" 100px Bengts Holmstrems(dz. 1949)  100px 2017 Ričards Tālers(dz. 1945)  "par ieguldījumu biheiviorālās ekonomikas jomā". 100px 2018 Viljams Nordhauss(dz. 1941)  "par klimata pārmaiņu integrēšanu ilgtermiņa makroekonomiskajā analīzē" 100px Pols Romers(dz. 1955) "par tehnoloģisko jauninājumu integrēšanu ilgtermiņa makroekonomiskajā analīzē" 100px 2019 Abhidžits Banerdžī(dz. 1961)  "par viņu eksperimentālo pieeju globālās nabadzības mazināšanai". 100px Estere Diflo(dz. 1972)  100px Maikls Krēmers(dz. 1964)  100px 2020 Pols Milgroms(dz. 1948)  "par izsoles teorijas uzlabošanu un jaunu izsoļu formātu izstrādāšanu" 100px Roberts Vilsons(dz. 1937)  

 2021—pašlaik 
 Gads Laureāti Valsts Laureāta sasniegumi, par ko piešķirta balva Attēls 2021 Deivids Kārds(dz. 1956)  "par empīrisko ieguldījumu darba ekonomikā". 100px Džošua Engrists(dz. 1960)  "par metodoloģisko ieguldījumu cēloņsakarību analīzē" 100px Gvido Imbenss(dz. 1963)  100px 2022 Bens Bernanke(dz. 1953) "par pētījumiem par bankām un finanšu krīzēm". 100px Daglass Daimonds(dz. 1953)  100px Filips Dibvigs(dz. 1955)  100px 2023 Klaudija Goldina(dz. 1946)  "par pētījumiem, kas palīdzējuši izprast sieviešu lomu darba tirgū". 100px 2024 Darons Adžemoglu(dz. 1967)  "par pētījumiem par labklājības atšķirībām starp valstīm".The Prize in Economic Sciences 2024: They have helped us understand differences in prosperity between nations The Royal Swedish Academy of Sciences 2024-10-14 100px Saimons Džonsons(dz. 1963)  100px Džeimss Robinsons(dz. 1955)  100px 2025 Džoels Mokirs(dz. 1946)  "par pētījumiem inovāciju ietekmes uz ekonomikas izaugsmi izskaidrošanā".Nobela prēmija ekonomikā piešķirta par pētījumiem, kas analizē inovāciju ietekmi uz ekonomikas izaugsmi The Royal Swedish Academy of Sciences 2024-10-14 100px Filips Agjons(dz. 1956)  100px Pīters Hovits(dz. 1946)  

 Laureāti pēc valstīm 
 Valsts Laureātu skaits  72  13  5  5  4  4  3  2 / 2  2  1  1  1  1  1  1  1  1  1

 Atsauces 


Kategorija:Uzskaitījumi