Fenotips

Fenotips ir organisma morfoloģisko un fizioloģisko pazīmju kopums. Fenotips ir genotipa ārējā izpausme konkrētos ārējās vides apstākļos. Vienkāršāk sakot, fenotips ir tas, ko cilvēks redz, skatoties uz bioloģisku būtni. To, kā dzīvā būtne izskatīsies, tiek "iestrādāts" gēnos.

Novērojamo īpašību piemēri ir uzvedība, bioķīmiskās īpašības, krāsa, forma un izmērs.

Fenotips mainās visā indivīda dzīves laikā vides izmaiņu un novecošanas dēļ. Dažādas vides var ietekmēt iedzimto īpašību attīstību (lielumu, piemēram, bieži ietekmē pieejamais pārtikas daudzums) un mainīt līdzīgu genotipu izpausmes (piemēram, dvīņiem, kas auguši atšķirīgās ģimenēs). Dabā vides ietekme veido dabiskās atlases pamatu, kas sākotnēji iedarbojas uz indivīdiem, veicinot to organismu izdzīvošanu, kuru fenotipi ir vislabāk piemēroti to pašreizējai videi. Izdzīvošanas priekšrocības, kas piešķirtas indivīdiem, kuriem ir šādi fenotipi, ļauj šiem indivīdiem vairoties salīdzinoši efektīvāk un tādējādi nodot veiksmīgos genotipus nākamajām paaudzēm. Tomēr genotipa un fenotipa mijiedarbība ir ārkārtīgi sarežģīta. Piemēram, visas genotipa iedzimtās iespējas nav izteiktas fenotipā, jo dažas ir latentu, recesīvu vai inhibētu gēnu formā.thumb|right |Šeit, izmantojot Penneta režģi, tiek parādīta sakarība starp genotipu un fenotipu attiecībā uz ziedlapu krāsas raksturu zirņu augos. Burti B un b apzīmē krāsu gēnus, un attēlos parādīti izrietošie fenotipi. 

Kategorija:Mikrobioloģija
Kategorija:Bioloģija