Mežapupuķu dzimta

Mežapupuķu dzimta (Phoeniculidae) ir viena no degunragputnveidīgo kārtas (Bucerotiformes) dzimtām. Mežapupuķu dzimtā ir 9 sugas, kas iedalītas 2 ģintīs.World Bird List: Todies, motmots, bee-eaters, hoopoes, wood hoopoes & hornbills Nesenā pagātnē mežapupuķu dzimtu sistematizēja zaļvārnveidīgo putnu kārtā (Coraciiformes).

Mežapupuķi ir tuvu radniecīgi pupuķiem, degunragputniem un zemes degunragputniem. Ar pupuķiem tiem ir līdzīga ķermeņa uzbūve, līkie, garie knābji un samērā īsie, noapaļotie spārni.  Veicot ģenētiskos pētījumus, tika noskaidrots, ka abas dzimtas ir atdalījušās viena no otras apmēram pirms 10 miljoniem gadu.Fry, C. Hilary (2003). "Wood-hoopoes". In Perrins, Christopher. The Firefly Encyclopedia of Birds. Firefly Books. pp. 383. .

 Izplatība 
Visi mežapupuķu dzimtas putni dzīvo Āfrikā. Tie ir sastopami uz dienvidiem no Sahāras tuksneša. Kā pierāda fosilie atradumi, kādreiz to izplatības areāls bija daudz lielāks, piemēram, Vācijā.Mayr, Gerald (2000). "Tiny Hoopoe-Like Birds from the Middle Eocene of Messel (Germany)". Auk 117 (4): 964–970. doi:10.1642/0004-8038(2000)117[0964:THLBFT]2.0.CO;2. Visi šīs dzimtas putni ir nometnieki.

 Izskats un īpašības 
Mežapupuķi ir vidēji lieli putni, to ķermeņa garums, garo asti ieskaitot, ir 23—46 cm. Lielāko daļu no kopējā garuma aizņem aste, kuras vidējās spalvas ir garākas kā malējās. Mežapupuķu apspalvojums var būt gan zils, gan zaļš vai violets, un tam piemīt metālisks spīdums. To galvas ir gludas, bez cekula. Knābis garš un izliekts, parasti sarkans vai melns. Arī īsās kājas ir vai nu sarkanas vai melnas. Uz spārniem un astes lielākajai daļai sugu ir nelieli, balti laukumiņi. Abi dzimumi izskatās vienādi.

Mežapupuķis tāpat kā dzenis spēj rāpties pa koka stumbru. Toties uz zemes tie lec, nevis staigā kā pupuķi.Ligon, D (2001). "Family Phoeniculidae (Woodhoopoes)". In Josep, del Hoyo; Andrew, Elliott; Sargatal, Jordi. Handbook of the Birds of the World. Volume 6, Mousebirds to Hornbills. Barcelona: Lynx Edicions. pp. 412–427. .

 Uzvedība un barība 
Mežapupuķi galvenokārt dzīvo skrajos mežos, savannā un biezos krūmājos. Tie galvenokārt uzturas kokos vai krūmos, bet tuvumā noteikti ir liels koks, kur tie ligzdo kādā dobumā, barojas un nakšņo. Divas mežapupuķu dzimtas sugas dzīvo tikai lietus mežu biezoknī. Tās ir mežapupuķis (Phoeniculus castaneiceps) un baltgalvas mežapupuķis (Phoeniculus bollei).

Mežapupuķu dzimtas putni barojas ar dažādiem bezmugurkaulniekiem, īpaši iecienīti ir kukaiņi, kurus tie atrod satrunējušā kokā. Ligzda koka dobumā ir ļoti vienkārša, tā nav īpaši izklāta un oderēta. Dējumā ir 2—4 olas, kuras var būt gan zilas, gan pelēkas, gan olīvzaļas.

 Klasifikācija 
 Mežapupuķu dzimta (Phoeniculidae)
 ģints Mežapupuķi (Phoeniculus)
 Baltgalvas mežapupuķis (Phoeniculus bollei)
 Granta mežapupuķis (Phoeniculus granti)
 Melnknābja mežapupuķis (Phoeniculus somaliensis)
 Mežapupuķis (Phoeniculus castaneiceps)
 Zaļais mežapupuķis (Phoeniculus purpureus)
 Zilais mežapupuķis (Phoeniculus damarensis)
 ģints Līkknābja pupuķi (Rhinopomastus)
 Abesīnijas līkknābja pupuķis (Rhinopomastus minor)
 Līkknābja pupuķis (Rhinopomastus cyanomelas)
 Melnais līkknābja pupuķis (Rhinopomastus aterrimus)

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 IBC: Woodhoopoes (Phoeniculidae) 


Kategorija:Degunragputnveidīgie