Treknie gadi

“Treknie gadi” ir termins, ar kuru Latvijā apzīmē valsts ekonomikas straujās izaugsmes periodu no 2006. līdz 2008. gadam. Tas cēlies no toreizējā Ministru prezidenta Aigara Kalvīša Vecgada uzrunas Latvijas Televīzijā , kurā viņš atsaucās uz Bībeles stāstu par Jāzepu.

 Trekno gadu definējums Bībelē 
Par septiņiem treknajiem gadiem runāts Bībeles Vecajā Derībā 1. Mozus grāmatā. Tajā Jāzeps Ēģiptes faraonam izskaidro divus līdzīgus sapņus, kur pirmajā no tiem redzējis "septiņas treknām miesām un skaista izskata govis un [tās] ganījās meldros", kuras pēcāk septiņas "kaulainās neglītās govis aprija". Jāzeps faraonam skaidroja, ka "nāks septiņi gadi, kuros liela pārticība būs Ēģiptes zemē, un tad nāks septiņi bada gadi pēc tiem, un tad aizmirsīs visu pārticību Ēģiptes zemē, jo bads aprīs zemi". Tāpēc Jāzeps ieteica faraonam septiņus gadus uzkrāt ražu, lai valsts pārciestu septiņus bada gadus.

 Treknie gadi premjera Vecgada uzrunā 
Salīdzinājumu ar treknajiem gadiem no Bībeles tā brīža Ministru prezidents Aigars Kalvītis izteica Latvijas Televīzijas ēterā ikgadējā uzrunā Vecgada vakarā, . Tobrīd Latvijas ekonomika pieredzēja strauju augšupeju — iekšzemes kopprodukts 2005. gadā pieauga par 10,2%. Savā uzrunā Kalvītis norādīja:

Tā laika Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga vēlāk apgalvoja, ka tieši viņa Kalvītim minējusi salīdzinājumu ar septiņiem treknajiem gadiem. "Kalvīša kungam teicu — nevar izdalīt visu budžeta pārpalikumu tādām un citām vajadzībām, lai viņas būtu cik varbūt populistiski pievilcīgas un politiski arī kārdinājums to darīt. Ka ir ļoti nopietni jādomā — tie liesie gadi nāks, neizbēgami nāks!” aicinot veidot budžetu ar pārpalikumu, premjeram norādījusi V. Vīķe-Freiberga.

Iespējams, ka Kalvīša salīdzinājumā tieši septiņi gadi pieminēti tādēļ, ka Eiropas Savienības finanšu plānošanas periods veidots no 2007. līdz 2013. gadam, kura laikā Latvijā investē ievērojamus finanšu līdzekļus.

 Izteiciena attīstība 
Jau neilgi pēc uzrunas teiciens ieguva rezonansi sabiedrībā, piemēram, 2005. gadā to izvirzīja Rīgas Latviešu biedrības Latviešu valodas attīstības kopas organizētajā gada spārnotā teiciena nominācijai.

Līdz ar straujo ekonomikas lejupslīdi līdz ar 2008. gada otro pusi izteicienu "treknie gadi" saista ar Kalvīša valdības īstenoto fiskālo politiku, kura neveic uzkrājumus, bet gan stimulē patēriņu un inflācijas pieaugumu. Pretēji Bībelē minētajai kopsakarībai starp treknajiem gadiem un uzkrājumu veidošanu, Latvijas sabiedrība tos asociē gan ar nelietderīgiem tēriņiem, gan ar laikiem, kad īpaši nav bijis jāstrādā un peļņu gūt bijis viegli. Neatkarīgās Tukuma Ziņas treknos gadus definējušas kā "valsts līdzekļu šķērdēšana milzīgos apmēros; lielas ierēdņu algas; teju katram pat visniecīgāko izglītību guvušajam — kredīti, turklāt — bieži vien nevajadzīgi (bet "dzīvot" taču gribas jau šodien!...); melnstrādnieki celtniecībā, kuri varēja atļauties ar glaunu džipu vadāt cementa maisus, vispār neveidot uzkrājumus un ne mazākā mērā neaizdomāties par iespējamiem apdraudējumiem (mazums — slimības, nelaimes gadījumi, par krīzi pat nerunājot...) nedomājot...".

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Fragments no 2005. gada 31. decembra Ministru prezidenta uzrunas

Kategorija:Latvijas vēsture