Ūdeņraža bumba

Ūdeņraža bumba jeb kodoltermiskā bumba ir bumba, kurā sprādzienu izraisa enerģija, kas atbrīvojas vieglo elementu kodoltermiskajās reakcijās.Rolovs, B. Mazā fizikas vārdnīca, Rīga: Liesma, 1971. gads, 297. lpp.

Pirmās ūdeņraža bumbas, kas ir viens no kodolieroču paveidiem, parādījās divdesmitā gadsimta piecdesmitajos gados. Kā "degviela" tajās tiek izmantots ūdeņradis, precīzāk, litija-6 deiterīds, kas ir litija izotopa ar atommasu 6 savienojums ar ūdeņraža izotopu deitēriju. Ūdeņraža bumbas ir vairākas reizes spēcīgākas par atombumbām (parasto atombumbu izmanto kā ūdeņraža bumbas "detonatoru").Par degvielu izvēlējās litija deiterīdu LiD, kurā ir sintēzes reakcijām nepieciešamie deitrona D un litija 6Li kodoli. Ūdeņraža bumbu iedarbina lokāls urāna vai plutonija bumbas atomsprādziens, kas ar sava starojuma spiedienu no visām pusēm sablīvē un uzkarsē galveno reakcijas izraisītāju.

Pirmais ūdeņraža bumbas izmēģinājums notika Bikini atolā, to veica ASV. 1961. gada 30. oktobrī PSRS veica pasaules vēsturē lielāko kodolsprādzienu, kas notika, izmēģinot 50 megatonnas spēcīgu ūdeņraža bumbu Novaja Zemļa arhipelāgā.Novaja Zemļa: 

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Kodolieroči
Kategorija:Sprāgstošie ieroči