Alpu vārnas

Alpu vārnas, Alpu kovārņi (Pyrrhocorax) ir zvirbuļveidīgo kārtas (Passeriformes) viena no vārnu dzimtas (Corvidae) ģintīm, kas apvieno divas sugas.World Bird List: Crows, mudnesters & birds-of-paradise, 2020 To tuvākie radinieki ir kovārņi no vārnu ģints (Corvus).

Alpu vārnas dzīvo Eirāzijas dienviddaļas un Ziemeļāfrikas kalnos. Tās ir sastopamas Marokā, Spānijā, Eiropas dienvidos Alpu kalnos, Centrālāzijas kalnos, Himalajos un Ķīnas rietumos. Alpu kovārnis dzīvo arī Korsikas un Krētas salās, bet Alpu vārna ir sastopama Īrijā un Lielbritānijā. Teritorijās, kurās dzīvo abas sugas, Alpu kovārnis apmetas augstāk kalnos nekā tā radiniece Alpu vārna.Snow, David; Perrins, Christopher M (editors) (1998). The Birds of the Western Palearctic concise edition (2 volumes). Oxford: Oxford University Press. . 1466–68  Galvenais sugas apdraudējums ir lauksaimniecības attīstība, kas novedis pie sugas sadrumstalošanās, jo putni ir nometnieki, lai gan kopumā sugām izmiršana nedraud.

 Izskats 
Alpu vārnas ir vidēji lieli vārnu dzimtas putni. Alpu kovārnis ir nedaudz mazāks nekā Alpu vārna, bet kopumā sugas ir gandrīz vienādas: ķermeņi ir 37—40 cm gari, spārnu platums 73—90 cm. Abi dzimumi ir apmēram vienādi lieli. Alpu vārnām apspalvojums ir spoži melns tāpat kā kraukļiem, bet kājas un knābis košās krāsās: Alpu kovārnim dzeltens knābis, Alpu vārnai sarkans. Abām sugām ir sarkanas kājas. Jaunos putnus var atšķirt pēc tā, ka to melnās spalvas nav spožas, tās ir drīzāk tumši pelēkas, arī knābji un kājas ir pelēcīgas, nav košas. Tām ir plati, gari spārni un tās ļoti labi lido, demonstrējot debesīs iespaidīgus akrobātiskus trikus.Burton, Robert (1985). Bird behaviour. London: Granada. pp. 22. . 

 Barība 
Alpu vārnas barojoties veido lielus barus. Tās pārmeklē kalnu pļavu īso zāli, uzlasot dažādus bezmugurkaulniekus, augu sēklas, kā arī cilvēku atkritumus, īpaši ziemā.

 Ligzdošana 
Abas sugas veido pārus uz mūžu.Breeding biology and survival of the Alpine Chough Pyrrhocorax graculus Ligzdas tiek būvētas klinšu iedobēs vai alās no koku un krūmu saknēm, tās izoderē ar zāli, smalkākiem zariņiem vai matiem. Alpu vārnas ligzdojot neveido kolonijas, lai gan reizēm ligzdas var būt diezgan tuvu kaimiņos viena otrai. Mātīte parasti izdēj 3—5 olas un perē tās viena pati. Olas ir baltas ar nelieliem, brūniem vai pelēkiem raibumiņiem. Putnēni izšķiļas pēc 2—3 nedēļām. Alpu vārnas putnēni ir kaili, bet Alpu kovārņa cālēni ir segti ar mīkstām, biezām dūnām.Starck, J Matthias; Ricklefs, Robert E. (1948). Avian Growth and Development. Evolution within the altricial precocial spectrum. New York: Oxford University Press. pp. 7.  Mazuļus baro abi vecāki.

 Klasifikācija 
Alpu vārnu ģints (Pyrrhocorax)
 Alpu kovārnis (Pyrrhocorax graculus)
 Alpu vārna (Pyrrhocorax pyrrhocorax)

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Chough Pyrrhocorax pyrrhocorax
 IUCN: Pyrrhocorax graculus
 Red-billed Chough Pyrrhocorax pyrrhocorax 


Kategorija:Vārnu dzimta