Sapropelis

Sapropelis (no  (sapros) — 'satrūdējis, sapuvis' un  (pēlos) — 'māls, dubļi')Svešvārdu vārdnīca. Rīga: Liesma, 1978. gads, 638.—639. lpp. ir organogēni nogulumi saldūdens krātuvēs, kur ir stāvošs ūdens, un purvos zem kūdras slāņa.

Nogulumi veidojas no ūdensaugu un dzīvnieku organismu atliekām, kurām klāt ir piejaukušās minerāldaļiņas. Nogulumu slāņa biezums var variēt no desmit centimetriem līdz desmit metriem. Kopumā organiskās vielas sastāda līdz 95%. Par minerāldaļiņām kalpo smiltis, māls, aleirīti, kā arī kalcija karbonāts. Krāsa parasti ir tumša, olīvbrūna, pelēka vai zaļgana, bet pats sapropelis pēc savas konsistences ir želejveidīgs. Sapropelī ir atrodamas daudzas bioloģiski aktīvas vielas, piemēram, vitamīni, hormoni. Tikko iegūtā sapropelī ir daudz ūdens, bet pēc izkaltēšanas tas vairs praktiski neizmirkst.

Iegūto sapropeli var pielietot dažādās nozarēs, piemēram, lauksaimniecībā, medicīnā, ķīmijā, būvmateriālu ražošanā, rūpniecībā un citur. Lauksaimniecībā sapropeli izmanto augsnes ielabošanai, respektīvi, ar tā palīdzību gan veic mēslošanu, gan arī uzlabo pašas augsnes kvalitāti. Šādos gadījumos to nereti sajauc ar kūdru. Tāpat lauksaimniecībā to var izmantot kā lopbarības piedevu. Rūpniecībā no tā var iegūt arī šķidru degvielu, darvu, piķi.

Sapropelis ir sastopams lielākajā daļā Latvijas ezeru un daudzos purvos. Pēc aprēķiniem, Latvijā ir ap 2,5 miljardiem m3 sapropeļa.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Ludzā uzsākti pirmie mēģinājumi sapropeļa iegūšanai. Latgales Reģionālā Televīzija

Kategorija:Dabas resursi