1892. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1892. gada notikumi Latvijas vēsturē. 
Vidzemes, Latgales, Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes tolaik atradās Krievijas Impērijas sastāvā (Kurzemes, Vidzemes un Vitebskas guberņā).
 Notikumi 
 Aprīlis 
 7. aprīlis — Sēmes muižas īpašniece Anete fon Deršau lika pamatakmeni jaunajai Sēmes baznīcai.

 Jūnijs 
 7. jūnijs — tika likts pamatakmens jaunajai Liepājas Sv.Annas baznīcas ēkai.

 Jūlijs 
 9. jūlijs — Ķemeros tika likts pamatakmens Pētera un Pāvila pareizticīgajai baznīcai. Uz svinībās ieradās arhibīskaps Arsēnijs no Rīgas.

 Septembris 
 24. septembris — Rīgā, vienā no bijušajiem Rīgas nocietinājuma torņiem – Pulvertornī, notika svinīga korporācijas "Rubonia" mītnes atklāšana.

 Oktobris 
 25. oktobris — tika iesvētīta Liepājas otrās patstāvīgās latviešu luteriskās draudzes (tagad Liepājas Lutera ev. luteriskā draudze) ēka. Tā bija koka baznīciņa bez torņa Brīvības un Jelgavas ielu stūrī.

 Novembris 
 novembris — Rīgā Mogiļevas palīgbīskaps Albins Simons iesvētīja Svētā Franciska Romas Katoļu baznīcu.

 Decembris 
 6. decembris — jaunajā Sēmes baznīcā tika noturēts pirmais dievkalpojums.

 Nezināms datums 
 Tika izdots Krievijas pilsētu nolikums Baltijas guberņās, kas paredzēja turpmāk izveidot trīs jaunas institūcijas: vēlētāju sapulci, domi un valdi ar pilsētas galvu.
 Valmiera kļuva par pirmo pilsētu Latvijā, kur domes vairākumā ievēlēja latviešus.
 Kandavas miests ar 2100 iedzīvotājiem ieguva sašaurinātas pilsētas tiesības.
 Ķempēnu pagastu apvienoja ar Ēveles pagastu. 
 Amerikā tika dibināta Filadelfijas Brīvo latvju biedrība.
 Tika atklāta kuģu satiksme starp Daugavpili un Vitebsku. 
 Līgatnes papīrfabrikā darbu uzsāka otrā papīrmašīna.
 Līgatnē tika uzcelts slimnīcas ēkas 1. stāvs ar 11 vietām.
 Priekš ūdens stacijas pie Krīdenera dambja līdz Daugavas brīvajai straumei izbūvēja jaunu, nosegtu (mūrētu) ūdens pievadkanālu.
 Preiļos tika uzcelti divi rūpniecības uzņēmumi – spirta dedzinātava un alusdarītava.
 Kārlis Millers (Zariņu Kārlis) atvēra privāto Cēsu reālskolu.
 Tika pabeigts Rūmenes muižas ansamblis (iesākts 1876. gadā). Muižas ēku ansamblī ietilpa siltumnīcas, pienotava, staļļi, pati muižas dzīvojamā ēka. Rūmenes parku šajā gadā projektējis slavenais ainavu arhitekts Georgs Fridrihs Ferdinands Kufalts.
 Tika uzcelta Bērzes piensaimnieku biedrības "Ņiva" (latviski "Druva") ēka.

 Kultūra 
 Publicēta Rūdolfa Blaumaņa luga "Ļaunais gars".
 Publicēti Jāņa Purapuķes darbi "Divi draugi" un "Pasaules lāpītājs".

 Zinātne 
 Iznāca slavenais A. Bīlenšteina darbs «Die Grenzen des lettischen Volkstammes und der lettischen Sprache in der Gegenwart und im 13. Jahrhundert». Etnogrāfijas un valodas pētnieks par Latvijas pirmiemītniekiem atzina latviešu senčus, un mēģināja to pierādīt ar vairākiem argumentiem. Šajā darbā tika dota pirmā latviešu izlokšņu karte.
 Jānis Misiņš ar savu bibliotēku pārcēlās uz Lejasciemu un blakus bibliotēkai atvēra arī grāmatu un kancelejas preču tirgotavu.

 Dzimuši 
 21. janvāris — Roberts Garselis, inženieris, sabiedrisks darbinieks (1936)
 12. marts — Jēkabs Prīmanis, mediķis (1971)
 28. marts — Valdemārs Tone, gleznotājs (1958)
 10. jūnijs — Bernhards Bērents, jurists, politiķis (1946)
 8. septembris — Heinrihs Leonhards Skuja, biologs (1972)
 11. septembris — Ludvigs Ēķis, sabiedrisks darbinieks (1943)
10. decembris - Vilis Bergmanis, aktieris, teātra darbinieks (miris 1976.)
 25. decembris — Jūlijs Lācis, rakstnieks, žurnālists, sabiedrisks darbinieks (1941)

 Miruši 
 9. maijs — Eduards Veidenbaums, latviešu dzejnieks un tulkotājs. (dzimis 1867.)
 6. septembris — Bernhards Dīriķis, latviešu žurnālists, sabiedrisks darbinieks, jaunlatviešu kustības dalībnieks. (dzimis 1831.)

 Skatīt arī 
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

 Attēlu galerija 

 Piezīmes un atsauces 

Latvija
Kategorija:Notikumi Latvijā pēc gada