Parlamenta vēlēšanas Latvijā

Parlamenta vēlēšanas Latvijā notiek reizi četros gados. Tās organizē Centrālā vēlēšanu komisija. 

 Vēsture 
Pirmā vēlētā Latvijas parlamenta — Satversmes sapulces — vēlēšanas notika 1920. gada aprīlī. Pēc diviem ar pusi gadiem tika ievēlēta 1. Saeima. Sākot ar šīm vēlēšanām, Saeimu ievēlēja uz trim gadiem un vēlēšanas notika oktobra pirmajā sestdienā un svētdienā.

1934. gada maijā notika apvērsums, kā rezultātā Saeimas darbība tika pārtraukta. Pēc 1940. gada jūnijā notikušās valsts okupācijas tika rīkotas vairākas vēlēšanas gan Latvijas Republikā, gan Latvijas PSR, tomēr tās bija nedemokrātiskas. Demokrātiskajās 12. sasaukuma LPSR Augstākās padomes vēlēšanās 1990. gadā vairākumu ieguva Latvijas Tautas frontes atbalstītie kandidāti, kas pirmajā AP sēdē pieņēma deklarāciju par Latvijas Republikas neatkarību.

1993. gada jūnijā notika 5. Saeimas vēlēšanas, pirmās demokrātiskās parlamenta vēlēšanas Latvijas Republikā 62 gadu laikā. Juridiskais pamats bija nedaudz grozīts 1922. gada Likums par Saeimas vēlēšanām. 5. Saeimas vēlēšanas bija pirmās Latvijas vēsturē, kurās tika izmantota procentuālā barjera. Tāpat kā Satversmes sapulce, arī 5. Saeima nostrādāja divarpus gadus, lai nākamās vēlēšanas varētu notikt oktobra pirmajā nedēļas nogalē. Sākot ar 1998. gadā notikušajām 7. Saeimas vēlēšanām balsot var tikai sestdien, kā arī parlaments tiek ievēlēts uz četriem gadiem. Sākot ar 10. Saeimas sanākšanu, vēlētājiem ir tiesības rosināt tautas nobalsošanu par Saeimas atlaišanu.

2011. gadā notika 11. Saeimas vēlēšanas — pirmās Saeimas ārkārtas vēlēšanas.

 Latvijas parlamenta vēlēšanu saraksts 
 Gads Datums Vēlēšanas  Partija ar lielāko deputātu skaitu Aktivitāte 1918—1920Tautas padome Tautas padome tika sasaukta bez vēlēšanām kā pagaidu likumdošanas vara. 1920  17. un   Satversmes sapulces vēlēšanas LSDSP (57 no 150) 84,90% 1922  7. un   1. Saeimas vēlēšanas LSDSP (30 no 100) 82,20% 1925  3. un   2. Saeimas vēlēšanas LSDSP (32 no 100) 74,89% 1928  6. un   3. Saeimas vēlēšanas LSDSP (25 no 100) 79,35% 1931  3. un   4. Saeimas vēlēšanas LSDSP (21 no 100) 80,04% 1934—1940Saeima atlaista 1940 14. un   Tautas Saeimas vēlēšanas Nedemokrātiskas vēlēšanas, tika rīkotas okupācijas apstākļos. Darba tautas bloks (100 no 100) 97,8%Okupācijas apstākļos veikto Tautas Saeimas vēlēšanu oficiālos datus uzskata par viltotiem, skatīt I. Feldmanis. Latvijas okupācija: vēsturiskie un starptautiski tiesiskie aspekti  Latvijas Republikas Ārlietu ministrijas mājas lapa www.mfa.gov.lv 1940—1990Padomju un vācu okupācija 1990—1993Latvijas Republikas Augstākā padome LR Augstākās padomes vēlēšanas neatrodas tabulā, jo tās tika rīkotas kā LPSR 12. sasaukuma Augstākās padomes vēlēšanas — parlamenta nosaukums tika mainīts tam sanākot. 1993  5. un   5. Saeimas vēlēšanas Latvijas Ceļš (36 no 100) 89,90% 1995   un   6. Saeimas vēlēšanas Demokrātiskā partija "Saimnieks" (18 no 100) 72,65% 1998    7. Saeimas vēlēšanas Tautas partija (24 no 100) 71,89% 2002    8. Saeimas vēlēšanas Jaunais laiks (26 no 100) 71,51% 2006    9. Saeimas vēlēšanas Tautas partija (23 no 100) 62,23% 2010    10. Saeimas vēlēšanas Vienotība (33 no 100) 62,63% 2011    11. Saeimas vēlēšanas Ārkārtas vēlēšanas. Saskaņas Centrs (31 no 100) 60,55% 2014    12. Saeimas vēlēšanas Saskaņa (24 no 100) 58,80% 2018    13. Saeimas vēlēšanas Saskaņa (23 no 100) 54,60% 2022    14. Saeimas vēlēšanas Jaunā Vienotība (26 no 100) 59,43%

 Saeimas deputātu kandidātu un potenciālo vēlētāju skaita izmaiņas (1993—2022) 
Saeimas deputātu kandidātu skaits kopš 5. Saeimas vēlēšanām pieauga, bet vēlēšanu sarakstu skaits samazinājās. Nepilsoņu naturalizācijas dēļ balsstiesīgo iedzīvotāju skaits pieauga, bet vēlētāju aktivitāte samazinājās:
5.Saeima (1993)6.Saeima (1995)7.Saeima (1998)8.Saeima (2002)9.Saeima (2006)10.Saeima (2010)11.Saeima (2011)12.Saeima (2014)13.Saeima (2018)14.Saeima (2022)Deputātu kandidātu skaitsSaeimas vēlēšanās aktivitāte mazāka nekā iepriekšējās. Teksta tiešraide delfi.lv 2018. gada 6. oktobrī879100710811019102412341092115614611829Vēlēšanu sarakstu skaits23192120191313131619Balsstiesīgo skaits1 245 1341 334 3451 348 5351 391 7341 481 5511 532 8511 542 7001 551 4401 548 1001 542 407Vēlētāju aktivitāte89,90%72,65%71,89%71,51%62,23%62,63%60,55%58,80%54,60%59,43%

 Skatīt arī 
 Centrālā vēlēšanu komisija
 Referendumu saraksts Latvijā

 Piezīmes 

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Centrālā Vēlēšanu komisija
 Infografika: Katrās vēlēšanās Latvijai citādāka krāsa Ritvars Eglājs. Ir.lv