Malta (Maltas pagasts)

Malta (līdz 1936. gadam Borovaja) ir ciems Latvijas austrumu daļā, Latgalē. Rēzeknes novada Maltas pagasta centrs, atrodas 21 km attālumā no Rēzeknes.

Ciemā izvietotas pašvaldības iestādes: Maltas vidusskola, Maltas mūzikas skola, Maltas pirmsskolas izglītības iestāde "Dzīpariņš", Kultūras nams, Maltas pagasta bibliotēka, Bērnu un jauniešu centrs, Vēstures muzejs, Maltas pašvaldības SIA Dzīvokļu komunālās saimniecības uzņēmums, Veselības un sociālās aprūpes centrs.

Maltā atrodas Rēzeknes novada pašvaldības pakļautībā esošā Rēzeknes novada speciālā pamatskola.

 Vēsture 

Maltas nosaukums cēlies no Maltas upes vārda, kura izcelsme nav skaidri dokumentēta — iespējams, tā saistāma ar darbības vārdu 'malt'.
Maltas pirmsākumi saistās ar Rozentovas muižu () ziņas par kuru atrodamas 16. gadsimtā. Tā piederēja Riku dzimtai, vēlāk Janovsku dzimtai. 1784. gada ģenerālmērīšanas laikā muižā bija 23 ciemi, 76 sētas. Zemnieki kungam apstrādāja 200 desetīnas zemes, vīrieši nodarbojās arī ar dravniecību, bet sievietes ar aušanu.
19. gadsimtā muiža piederēja Bohomolecu dzmtai (Bohomolec), kas tur nodibināja linu pārstrādes fabriku un pienotavu, kas aizsākās ar Filipa Bohomoleca 1897. gada 17. oktobra lūgumu Vitebskas guberņas valdei par piena sildīšanas un piena izstrādājumu ražotnes ar diviem tvaika katliem ierīkošanu. Pienotava ieguva patentētu nosaukumu "Rozentovo" un ražoja piena produktus, tai skaitā dažādu šķirņu sierus. Firma saņēma balvas par kvalitāti Londonā, Sanktpēterburgā, Varšavā un Daugavpilī.

1836. gadā cauri Rozentovas muižas zemēm uzbūvēja Pēterburgas — Varšavas lielceļu, bet 1861. gadā atklāja Pēterburgas—Varšavas dzelzceļa līniju ar dzelzceļa pieturu, no 1901. gada staciju Antonopole. Pie jaunuzbūvētās dzelzceļa stacijas izveidojās Borovajas miests, kas, pateicoties izdevīgajam novietojumam četru ceļu krustojumā un dzelzceļa malā, kļuva par galveno apkārtnes tirdzniecības vietu.
1873. gadā pagasta namā nodibināja Rozentovas pirmo tautskolu.

1933. gadā Borovajai piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu. 1937. gadā to pārdēvēja par Maltu (līdz tam par Maltu dēvēja tagadējo Silmalu); apdzīvotajā vietā bija 139 mājas ar 715 iedzīvotājiem un vairāki desmiti tirgotavu, kuras galvenokārt piederēja ebrejiem. Tolaik Malta bija lielākais ciems Rēzeknes apriņķī.

 Kara noziegumi 
Otrā pasaules kara laikā 1941. gada jūlijā Maltā izveidoja pašaizsardzības grupu aizsarga Haralda Puntuļa vadībā. Saskaņā ar vietējo iedzīvotāju liecībām, jau jūlija sākumā Puntulis un viņa zonderkomanda nogalināja Baldas mežā visus Silmalas ciema ebrejus. Uzreiz pēc tam  masu slepkavības notika Riebiņos un Maltā. Pēc sākotnējā rīkojuma nošaušanas sarakstā neiekļāva turīgos ebrejus, lai vispirms tiem varētu atņemt visu iedzīvi, rotaslietas un citas vērtības, un tikai pēc tam nogalinātu.
Maltas policisti piedalījās masu šaušanā Ančupānu kalnos, kur nogalināja arī Audriņu sādžas iedzīvotājus.

 Padomju okupācijas gados 
No 1950. līdz 1959. gadam Malta bija rajona centrs. Šajā laikā notika intensīva celtniecība — atjaunoja kultūras namu, kas bija celts 1939. gadā kā Aizsargu nams, uzcēla pienotavu, rūpniecības kombinātu, Maltas rajona slimnīcu un skolu. Līdz 1976. gadam ciemā uzcēla 332 individuālās mājas.

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 

1897. gadā Rozentovas muižā dzīvoja 182 cilvēki, Maltas muižā 66 cilvēki, Maltas miestā 114 cilvēki, Borovajas sādžā 84 cilvēki, Antonopoles stacijā 28 cilvēki.

 Novadnieki 

Andžejs Bohomolecs (1900-1988), poļu virsnieks un dēkainis.

 Kultūras pieminekļi 
Ciema teritorijā ir viens valsts nozīmes un četri vietējās nozīmes arhitektūras pieminekļi.

 Valsts nozīmes piemineklis 
Rozentovas (Maltas) Svētā Krusta Pagodināšanas Romas katoļu baznīca ir koka celtne ar vienu torni. Dievnamu cēlis muižnieks Antonijs Juzefs fon Felkerzams laikā no 1780. līdz 1782. gadam. Drīz baznīca izrādījās par mazu lielajai draudzei, kas kā atsevišķa tika nodalīta 1801. gadā. 1842. gadā baznīca pagarināta pirmoreiz, bet 1906. gadā, ar Rozentovas muižas īpašnieku Bogomelecu atbalstu, tā pagarināta vēlreiz. Baznīcā ir saglabājušies savdabīgi feretroni (pārvietojami altārīši).

 Vietējās nozīmes pieminekļi 
Rozentovas (Maltas) katoļu baznīcas Zvanu tornis

Maltas (Borovkas) vecticībnieku kopienas lūgšanu nams. Dievnama celtniecība sākta 1931. gadā, to cēlis būvuzņēmējs A.Gruncevičs.

Maltas (Rozentovas) Visusvēto pareizticīgo baznīca. Tā celta 1928. gadā kā neliela koka guļbūve pie pareizticīgo kapsētas.

Maltas zirgu pasta stacija. Celta 19. gadsimta vidū, ir senākā Maltas ēka, kura saglabājusies līdz mūsu dienām.

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Maltas pagasta oficiālā mājaslapa 
 Rēzeknes novada informatīvais portāls


Kategorija:Latvijas pagastu centri
Kategorija:Latvijas pilsētciemati