Voldemārs Bastjānis

Ernests Voldemārs Bastjānis (dzimis Ernests Voldemārs Bašēns , miris ) bija latviešu politiķis, no 1922. gada Saeimas deputāts, no 1926. līdz 1927. gadam Latvijas Republikas finanšu ministrs.

 Dzīvesgājums 
Dzimis 1884. gada 17. augustā Pociema pagasta "Jomalu" mājās (tagad Katvaru pagasts) kā astotais bērns zemnieka Teņa Bašēna ģimenē. Mācījās Ķipēnu pagasta Pīlāgu skolā. 
Ieguva skolotāja tiesības Pēterburgā, pēc tam strādāja par skolotāju Skultes pagastā. 1904. gadā iestājās LSDSP un piedalījās 1905. gada revolūcijā, par ko viņam piespriests nāves sods. Devās bēgļu gaitās uz ārzemēm, studēja ekonomiku Maskavā. 
Pēc Februāra revolūcijas 1917. gadā atgriezās dzimtenē, apprecējās ar Almu Baumani un darbojās Vidzemes Zemes padomē, kandidēja arī Krievijas Satversmes sapulces vēlēšanās. 
Krievijas pilsoņu kara laikā bijis apcietinājumā, 1920. gadā atgriezās Latvijā pēc politisko ieslodzīto apmaiņas ar Krieviju. Bija Rīgas Tautas augstskolas lektors, uzstājies ar lekcijām par saimniecības atjaunošanu tagadējā pēckara saimnieciskā sabrukuma laikā.

Latvijas Satversmes sapulces vēlēšanās 1922. gadā Bastjānis sociāldemokrātu sarakstā bija nolikts pēdējā (15.) vietā, bet nobalsošanā vēlētāji, izmantojot tiesību svītrot nepatīkamos un ierakstīt patīkamos kandidātus, viņu pacēla uz trešo vietu, aiz Raiņa un P. Kalniņa. Pateicoties šādai vēlēšanu sistēmai un vēlētāju simpātijām, turpmāk Bastjānis tika ar lielu pārsvaru ievēlēts visās Saeimās, ieņemot nozīmīgus posteņus valsts finanšu pārvaldē.

No 1926. līdz 1927. gadam viņš bija Latvijas Republikas finanšu ministrs, 1931. gadā ievēlēts par Rīgas Domes locekli, risinājis uz bankrota sliekšņa nonākušās Rīgas Centrālās kopējās slimokases saimnieciskās lietas. Viņam piedāvāja dalību Rīgas tramvaju un autobusu tīkla privatizācijā, piedalīties radiostacijas izveidošanā un vadībā, taču pārliecības pēc Bastjānis atteicās no šiem piedāvājumiem kļūt bagātam, pie tam izmantoja savu ietekmi, lai šos projektus pārņem Rīgas pilsētas pašvaldība.Bastjānis-Krasts I. Pašvēsture: par politiku, bohēmu un trīssoļlēkšanu. - Likteņstāsti: Rīga, 1998., 56. lpp. Būdams finanšu ministrs, noraidījis K.Ulmaņa lūgumu atlaist tā draugu lielos parādus valsts kontrolētajās bankās, vai vismaz pagarināt to nomaksas termiņus (šī noraidījuma sekas izpaudās vēlākajā Bastjāņa vajāšanā).Bastjānis-Krasts I. Pašvēsture: par politiku, bohēmu un trīssoļlēkšanu. - Likteņstāsti: Rīga, 1998., 59. lpp.

1934. gada 15. maija apvērsuma laikā Voldemāru Bastjāni ieslodzīja Centrālcietumā, vēlāk Liepājas koncentrācijas nometnē, kur viņš sabija ieslodzījumā 6 mēnešus.Bastjānis-Krasts I. Pašvēsture: par politiku, bohēmu un trīssoļlēkšanu. Rīga: Likteņstāsti, 1998., 53.-55. lpp.
V. Bastjāni atlaida no visiem ieņemamajiem amatiem bez iespējām sākt darbu kādā valsts iestādē. Viņš nolēma atsākt studijas Latvijas Universitātē, nokārtojot trūkstošos eksāmenus un iegūstot advokāta tiesības, taču tas tika liegts (uz LU pa tālruni piezvanījis izglītības ministrs Tentelis un atstāstījis Ulmaņa vārdus "Kāpēc Bastjānis jums vajadzīgs?", ar ko pieticis, lai tam būtu liegts studēt). Tā ka vienīgā vieta, kur Bastjānis varēja turpināt studijas, bija vēl neslēgtās Tautas augstskolas lauksaimniecības kursi.

Otrā pasaules kara laikā 1943. gada 13. augustā Bastjānis piedalījās Latvijas Centrālās padomes dibināšanā un turpmākajā tās darbā. 
1944. gadā Bastjāņu ģimene devās bēgļu gaitās uz Vāciju un nonāca Eslingenes pārvietoto personu (DP) nometnē. Kad 1946. gadā radās izdevība izceļot uz ASV, to izmantoja viņa bērni Ilmārs un Mirdza ar ģimenēm, taču V. Bastjānim iebraukšana ASV tika aizkavēta, līdz beidzot iejaucās Masačūsetsas senatori Lodžs un Saltonstals. Vēlāk atklājās, ka aizkavēšanas pamatā ir vairākas tautiešu politiski motivētas denunciācijas, kas bija iesniegtas amerikāņu pretizlūkošanas korpusam Vācijā.

Dzīvojot ASV, turpināja visai aktīvu sabiedrisko darbu, kuras kontekstā interesanta ir bijušo Latvijas politiķu Fēliksa Cielēna, Bruno Kalniņa, Jāņa Breikša un Voldemāra Bastjāņa 1960. gada 19. decembra vēstule jaunievēlētajam ASV prezidentam Džonam Kenedijam par Baltijas valstu neatkarības atjaunošanas nepieciešamību. Bastjānis bija Amerikas Latviešu tautiskās savienības biedrs.

Miris 1975. gada 19. maijā Bostonā.

 Darbi 
 Bastjānis V. Gala sākums: vērojumi un vērtējumi. Lidingö: Memento, 1964. - 175 lpp.
 Bastjānis V. Demokratiskā Latvija. Vērojumi un vērtējumi. Stokholma: Emila Ogriņa apgāds, 1966. - 323 lpp.
 Bastjānis V. Dzīves straumē: Atmiņas. Stokholma: Emila Ogriņa apgāds, 1970. - 302 lpp.
 Bastjānis V. Bīskapa J. Rancāna sabiedriski politiskā darbība. No: Bīskaps Jāzeps Rancāns. Dzīve un darbs. Dr. H. Tichovska redakcijā. Astras apgāds, 1973., 200.-239. lpp.

 Atsauces un paskaidrojumi 

 Literatūra 

 Ilmars Bastjānis-Krasts. Pašvēsture bēgļu gaitās un trimdā Amerikā. - Likteņstāsti: Rīga, 2001. - 316 lp., 

 Ārējās saites 
 Andrievs Ezergailis. Polītikas romantika (recenzija) 

Kategorija:Latvijas sociāldemokrāti
Kategorija:1905. gada revolūcija
Kategorija:1. Saeimas deputāti
Kategorija:2. Saeimas deputāti
Kategorija:3. Saeimas deputāti
Kategorija:4. Saeimas deputāti
Kategorija:Latvijas finanšu ministri
Kategorija:Rīgas domes deputāti
Kategorija:Trimdas latvieši
Kategorija:Limbažu novadā dzimušie