1957. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1957. gada notikumi Latvijas teritorijā. Tā atradās PSRS sastāvā kā Latvijas PSR.

 Notikumi 
 Janvāris 
 4. janvāris — ar Latvijas PSR Augstākās padomes 1957. gada 4. janvāra dekrētu, par sīkiem huligāniskiem pārkāpumiem, vainīgos varēja aizturēt un izmantot spaidu darbos laika posmā no 3 līdz 15 diennaktīm. Turklāt visiem aizturētajiem tika nogriezti mati."XX Gadsimts Post Scriptum" 3. sērija (1956-1958)
 7. janvāris — Pļaviņu sastāvā iekļāva Gostiņus.
 Janvārī iznāca pirmais žurnāla "Dadzis" numurs.

 Jūlijs 
 1. jūlijs — Krāslavas pagastā Aišpuros, Volksnas ezera dienvidu krastā tiek atrastas latgaļu vēlā dzelzs laikmeta senlietas un cilvēki kauli.
 21. jūlijs — tika atklāts Oktobra tilts (tagad Akmens tilts) pār Daugavu, Rīgā.Lēmums par tilta celtniecību tika pieņemts 1954. gadā, bet celtniecība tika uzsākta 1955. gadā.

 Septembris 
 Tika dibināts Paula Stradiņa Medicīnas vēstures muzejs, kas visus Padomju gadus bija pirmais un vienīgais tāda tipa muzejs PSRS.
 Sāka iznākt reklāmas izdevums "Rīgas kinoekrāni".

 Oktobris 
 1. oktobris — iznāca laiksraksts Rīgas Balss pirmais numurs.Rīgas vēsture / Svarīgu notikumu hronoloģija / Padomju laiki , riga.lv Tā bija pirmā vakara avīze pēckara Latvijā.

 Novembris 
 5. novembris — no Mangaļiem uz Vecāķiem sāka kursēt pirmais Rīgas Vagonu rūpnīcā ražotais elektrovilciens.

 Nezināms datums 
 Rīgas autobusu virsbūvju rūpnīcā eksperimentālā kārtā tika radīts jauns desmitvietīgs mikroautobuss RAF-10 "Festivāls".
 Latvijā parādījās pirmie Moskvič otrās paaudzes automobiļi.
 Komponista Ringolda Ores vadībā tika dibināts Rīgas estrādes orķestris. Tā sastāvā bija tādi mūziķi, kā saksofonists un klarnetists Gunārs Kušķis, bundzinieks Harijs Brando, kontrabasists Egīls Švarcs, pianists Raimonds Pauls.
 Fabrika Laima uzsāka šokolādes konfekšu ar liķiera pildījumu "Prozit" ražošanu.

 Kultūra 
 Mākslas filmas 
 "Kā gulbji balti padebeši iet" (režisors Pāvels Armands) 
 "Nauris" (režisors Leonīds Leimanis)
 "Rita" (režisors Ada Neretniece)
 "Zvejnieka dēls" (režisors Varis Krūmiņš) Pēc Viļa Lāča romāna motīviem.

 Dzimuši 
 16. janvāris — Jurijs Andrejevs, futbolists, treneris
 22. janvāris — Žoržs Tikmers, airētājs, sporta funkcionārs
 15. februāris — Aleksejs Froļikovs, hokejists (miris 2020. gadā)
 28. februāris — Raimonds Graube, ģenerālis, NBS komandieris
 2. marts — Žaneta Ozoliņa, politoloģe un pasniedzēja
 4. marts — Aivars Borovkovs, jurists un uzņēmējs, Latvijas Juristu biedrības prezidents
 5. marts — Uģis Grūbe, jurists (miris 2022. gadā)
 8. aprīlis — Sarmīte Ēlerte, žurnāliste un politiķe
 18. aprīlis — Ivars Brīvers, ekonomists, profesors (miris 2020. gadā)
 21. aprīlis — Mariss Andersons, sporta žurnālists, sporta komentētājs un politiķis (miris 2021. gadā)
 1. maijs — Kaspars Dimiters, mūziķis
 16. maijs — Andris Vilks, filologs, Latvijas Nacionālās bibliotēkas direktors (miris 2025. gadā)
 17. maijs — Nikolajs Gudaņecs, rakstnieks, dzejnieks
 26. maijs — Aivars Lejnieks, ārsts un zinātnieks (miris 2025. gadā)
 2. jūnijs — Aldons Vrubļevskis, sporta funkcionārs
 12. jūnijs — Žoržs Siksna, dziedātājs
 17. jūnijs — Uģis Prauliņš, komponists, mūziķis
 28. jūlijs — Inta Gorodecka, televīzijas režisore (mirusi 2023. gadā)
 4. augusts — Valdis Valters, basketbolists, treneris
 17. septembris — Andris Piebalgs, politiķis
 18. septembris — Katrīne Pasternaka, teātra aktrise
 14. oktobris — Vladimirs Makarovs, politiķis un vēsturnieks
 4. decembris — Indulis Bērziņš, vēsturnieks, politiķis, diplomāts

 Miruši 
 1. janvāris — Tija Banga, aktrise (dzimusi 1882. gadā)
 27. februāris — Frīdrihs Skujiņš, arhitekts (dzimis 1890. gadā)
 7. marts — Jēkabs Alksnis, ķirurgs (dzimis 1870. gadā)
 4. maijs — Pēteris Voldemārs Pommers, virsnieks (dzimis 1894. gadā)

 Skatīt arī 
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

 Attēlu galerija 

 Piezīmes un atsauces 
 Piezīmes 

 Atsauces 

Latvija

Kategorija:Notikumi Latvijā pēc gada