Pasaules kauss biatlonā

Pasaules kauss biatlonā ir ikgadējas biatlona sacensības, kas tiek rīkotas kopš 1977.—1978. gada sezonas vīriešiem un 1982.—1983. gada sezonas sievietēm. Līdz 1986.—1987. gada sezonai sacensības sievietēm tika sauktas par Eiropas kausu. Pirmās sezonas kopvērtējumā uzvarēja Austrumvāciju pārstāvošais Franks Ulrihs. Pasaules kausa sacensības organizē Starptautiskā Biatlona savienība.

Sportisti Pasaules kausā sacenšas vairākās disciplīnās: individuālajā distancē, sprintā, iedzīšanā, masu startā, stafetē un jauktajā stafetē. Sākotnēji sacensību apritē bija vienīgi individuālā distance, sprints un stafete, 1996.—1997. gada sezonā tika iekļauta iedzīšana, 1998.—1999. gada sezonā — masu starts, savukārt 2004.—2005. gada sezonā — jauktā stafete. Pašreizējā punktu sistēma tika ieviesta 2008.—2009. gada sezonā. Katrā sacīkstē punkti tiek piešķirti pirmajiem 40 sportistiem — 60 punkti uzvarētājam, 54 punkti 2. vietas ieguvējam, 48 punkti 3. vietas ieguvējam, tā līdz 1 punktam par 40. vietu. Sportists ar lielāko sakrāto punktu skaitu sezonas beigās iegūst Lielo kristāla globusu, katras atsevišķās disciplīnas kopvērtējuma uzvarētājs saņem Mazo kristāla globusu.

Pasaules kausa tituliem bagātākais sportists ir Francijas biatlonists Martēns Furkads ar 7 Lielajiem kristāla globusiem. 6 titulus ir ieguvis norvēģis Ūle Einars Bjērndalens, bet sievietēm tikpat reizes pasaules kausu ir izcīnījusi zviedriete Magdalēna Fošberga. 4 titulus ir izcīnījuši Ulrihs un francūzis Rafaels Puarē, 3 titulus izcīnījušas vāciete Magdalēna Neinere un somiete Kaisa Mekereinena. Pašreizējie kausa ieguvēji ir norvēģu biatlonists Sturla Holms Legreids un vāciete Franciska Preisa.

Pasaules kauss ir vienas no svarīgākajām sacensībām biatlonā kopā ar olimpiskajām spēlēm un Pasaules čempionātu.

 Kopvērtējuma uzvarētāji 
 Vīrieši 
 SezonaUzvarētājs2. vieta3. vieta 1977.—1978.    1978.—1979.    1979.—1980.    1980.—1981.    1981.—1982.    1982.—1983.    1983.—1984.    1984.—1985.    1985.—1986.    1986.—1987.    1987.—1988.    1988.—1989.    1989.—1990.    1990.—1991.    1991.—1992.    1992.—1993.    1993.—1994.    1994.—1995.    1995.—1996. 1   1996.—1997.    1997.—1998.    1998.—1999.    1999.—2000.    2000.—2001.    2001.—2002.    2002.—2003.  1  2003.—2004.    2004.—2005.    2005.—2006.    2006.—2007.    2007.—2008.    2008.—2009.    2009.—2010.    2010.—2011.    2011.—2012.    2012.—2013.    2013.—2014.    2014.—2015.    2015.—2016.    2016.—2017.    2017.—2018.    2018.—2019.    2019.—2020.    2020.—2021.    2021.—2022.    2022.—2023.    2023.—2024.    2024.—2025.   

 Piezīmes
1 Vladimirs Dračovs līdz 2002. gadam parstāvēja Krieviju, pēc tam — Baltkrieviju.

 Sievietes 
Līdz 1986.—1987. gada sezonai sacensības sievietēm tika sauktas par Eiropas kausu, lai gan atļauts piedalīties bija visu kontinentu pārstāvēm.

 SezonaUzvarētāja2. vieta3. vieta 1982.—1983. 1983.—1984. 1984.—1985. 1985.—1986. 1986.—1987. 1987.—1988. 1988.—1989. 1989.—1990. 1990.—1991. 1991.—1992.1 1992.—1993. 1993.—1994. 1994.—1995. 1995.—1996.1 1996.—1997. 1997.—1998.1998.—1999.1999.—2000.2000.—2001.2001.—2002.2002.—2003.2003.—2004.2004.—2005.2005.—2006.2006.—2007.2007.—2008.2008.—2009.22009.—2010.22010.—2011.22011.—2012.2012.—2013.2013.—2014.3—2014.—2015.2015.—2016.42016.—2017.32017.—2018.2018.—2019.2019.—2020.2020.—2021.2021.—2022.2022.—2023.2023.—2024.2024.—2025.

Piezīmes
1 Petra Šāfa pēc laulībām nomainīja uzvārdu uz  Bēle.
2 Helēna Junsone pēc laulībām 2010. gadā nomainīja uzvārdu uz Ēkholma.
3 2013.—2014. gada sezonas beigās par uzvarētāju kļuva Kaisa Mekereinena, bet Tūra Bergere bija otrā. Vēlāk krievu biatlonistes Olgas Zaicevas rezultāti tika anulēti dopinga pārkāpumu dēļ, pēc atkārtotiem aprēķiniem vairāk punktu dodot Tūrai Bergerei. 2021. gada decembrī Starptautiskā Biatlona savienība nolēma titulu piešķirt abām sportistēm, jo tīri sportisti nevar ciest par citu dopinga pārkāpumiem.
4 Gabriela Soukalova pēc laulībām 2016. gadā nomainīja uzvārdu uz Koukalova.

 Punktu piešķiršanas maiņa 
Periods12345678910111213141516171819202122232425262728293031323334353637383940 1978—1985Biatlona vēsture 1973—1978    25  24  23  22  21  20  19  18  17  16  15  14  13  12  11  10  9  8  7  6  5  4  3  2  1  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  — 1985—2000Biatlona vēsture 1979—1994    30  26  24  22  21  20  19  18  17  16  15  14  13  12  11  10  9  8  7  6  5  4  3  2  1  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  — 2000—2008  50  46  43  40  37  34  32  30  28  26  24  22  20  18  16  15  14  13  12  11  10  9  8  7  6  5  4  3  2  1  —  —  —  —  —  —  —  —  —  — 2009—2022  60  54  48  43  40  38  36  34  32  31  30  29  28  27  26  25  24  23  22  21  20  19  18  17  16  15  14  13  12  11  10  9  8  7  6  5  4  3  2  1 Masu starts (2014—2022)  60  54  48  43  40  38  36  34  32  31  30  29  28  27  26  25  24  23  22  21  20  18  16  14  12  10  8  6  4  2  —  —  —  —  —  —  —  —  —  — Kopš 2022. gada  90  75  60  50  45  40  36  34  32  31  30  29  28  27  26  25  24  23  22  21  20  19  18  17  16  15  14  13  12  11  10  9  8  7  6  5  4  3  2  1 Masu starts (2022—pašlaik)  90  75  60  50  45  40  36  34  32  31  30  29  28  27  26  25  24  23  22  21  20  18  16  14  12  10  8  6  4  2  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 IBU mājaslapa