Ādaži

Ādaži ir pilsēta Gaujas kreisajā krastā Pierīgā. Atrodas pie autoceļa A1, 21,6 km no Rīgas centra. Pilsēta ir Ādažu novada centrs, šeit atrodas novada administratīvās iestādes, skolas (Ādažu vidusskola, Ādažu sākumskola un Ādažu Brīvā Valdorfa skola), bērnudārzs "Strautiņš", vairāki veikali un pakalpojumu uzņēmumi. Ādažus divās daļās dala Gaujas atteka Vējupe.Ādaži , adazi.lv

 Ģeogrāfija 

Atrodas Piejūras zemienes Rīgavas līdzenumā. Vidējā gaisa temperatūra janvārī ir −5,5 °C — -6 °C, jūlijā — +17 °C. Nokrišņu daudzums 650—700 mm gadā, bezsala perioda vidējais ilgums ap 150 dienām.Latvijas ģeogrāfijas atlants. "Jāņa sēta", 2020

 Nosaukums 
Par vietvārda Ādaži izcelsmi pastāv divas versijas:

 Ādažiem vietvārdu devusi upe Gauja, kuras senais vāciskais nosaukums bijis Aa, reti sastopams bijis arī — Ada Flusing. Iespējams, ka Ada ticis savienots ar Vidzemes lībiešiem raksturīgo galotni "aži". Vietvārdi ar izskaņām -aži, -uži, -iži (Ādaži, Ainaži, Allaži, Limbaži, Ropaži, Suntaži, Tiegaži, Vangaži, Vidriži) tiek uzskatīti par somugru cilmes vārdiem.
 Jānis Endzelīns savos pētījumos ir sniedzis citu vārda Ādaži cilmes skaidrojumu, saistot to ar lībiešu vārdu ādøs ar nozīmi ‘tievs’, ‘šaurs’ un piebilstot, ka baznīca un apdzīvotais miests atrodas uz zemes šauruma starp diviem ezeriem.

 Vēsture 
Mūsdienu Ādažu pilsēta veidojies ap kādreizējās Gaujas muižas (Aahof) jeb Gaujas-Pļavas muižas centru,Bienenstamm, H. von. Geographischer Arbiss der Dreideutschen Ostsee-Provinzen Russlands; oder oder, der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: bei Deubner, 1826. S.227. bet pilsētas jaunākā daļa Vējupes labajā krastā — ap Rembergu muižas (Ringenberg) centru. Gaujas muiža atradās senajā Bukultu pils jeb Jauno dzirnavu draudzes novada (Kirchspiel Neuermühlen) teritorijā, kas ietvēra pašreizējo Bukultu un Baltezera teritoriju, 19. gadsimtā to dēvēja par Ādažu-Carnikavas draudzes novadu.

Dažreiz par vēsturiskajiem Ādažiem uzskata tagadējos Bukultus, kur 13. gadsimtā Livonijas ordenis pie lielceļa uzcēla Neiermīles dzirnavas un pili. Jānis Endzelīns pieļāvis, ka šī vieta arī varētu būt devusi Ādažu vārdu no lībiešu ādøs ar nozīmi ‘tievs’, ‘šaurs’, kā šaura sauszeme, kas iespraudusies starp trijiem ezeriem.

Pēc 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanas tika izveidots Rīgas apriņķa Ādažu pagasts. Padomju okupācijas laikā 1945. gadā pagastā nodibināja Ādažu ciema padomi un no 1948. gada ciems kļuva par kolhoza "Ādaži" (līdz 1962. gadam – Staļina kolhozs, no 1986. gada – agrofirmas "Ādaži", kuras pēdējais vadītājs bija Alberts Kauls) centru – šajā laikā notika intensīva ciema apbūve. 1949. gadā likvidēja pagastu un apriņķi, izveidojot Ādažu ciemu, kurš ietilpa Saulkrastu (1949—1956) un Rīgas (pēc 1956. gada) rajonos. Ādažu ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Carnikavas ciemu.

No 1990. gada Ādažus klasificēja par Rīgas rajona Ādažu pagasta lielciemu un centru, no tā nodalot Carnikavu. 2006. gadā Ādaži kļuva par jaunizveidotā Ādažu novada centru. Pēc 2021. gada administratīvās reformas Ādaži saglabāja jaunā Ādažu novada centra statusu. 2022. gada 1. jūlijā saskaņā ar Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likumu Saeima Ādažiem piešķīra pilsētas tiesības.

 Iedzīvotāji 

 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.OSP

 Saimniecība 
Lielākie Ādažos reģistrētie uzņēmumi pēc apgrozījuma 2020. gadā bija spirta ražotājs "Berlat Grupa", jūras produktu konservu ražotājs KH Select, vairumtirgotāja un zāģmateriālu ražotāja Hornbaek Baltic, gaļas ražotājs "Ādažu desu darbnīca".Lursoft. Uzņēmumi ar lielāko apgrozījumu pa gadiem

Plaši pazīstams zīmols ir Ādažu čipsi (agrāk AS Latfood), kurš ietilpst Orkla Latvija grupā un kura pirmsākumi meklējami kartupeļu salmiņu ražotnes izveidē pilsētas Jaunkūlu apkaimē 1972. gadā.

Ādažiem pieguļošā Birznieku ciema teritorijā, otrpus šosejai, atrodas divas Orkla pārtikas izstrādājumu rūpnīcas, kurās tiek ražoti zīmolu "Laima", "Staburadze" un ārvalstu zīmolu saldumi.

 Cilvēki 
 Fēlikss Cielēns, politiķis, Latvijas ārlietu ministrs (1926—1928), LCP memoranda autors
 Eduards Grantskalns, lauksaimnieks un politiķis, LCP memoranda parakstītājs
 Alberts Kauls, lauksaimnieks un politiķis
 Kārlis Taube, gleznotājs.

 Attēlu galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites