Elīna Garanča

Elīna Garanča (dzimusi  Rīgā) ir latviešu operdziedātāja, mecosoprāns. Pasaules slavu ieguvusi ar Karmenas lomu Bizē operā "Karmena". Par panākumiem 2009. gadā viņa saņēma gan Vācijas Fonoakadēmijas Echo Klassik balvu, gan pasaulē lielākās mūzikas industrijas izstādes MIDEM klasiskās mūzikas balvu kā pasaules labākā dziedātāja starp sievietēm.Garanča slavas dēļ bēg no Vīnes. Ieva Valtere, http://www.kasjauns.lv 2010. gada 10. martā

 Dzīvesgājums 
Elīna Garanča dzimusi 1976. gada 16. septembrī Rīgā kordiriģenta Jāņa Garanča un dziedātājas Anitas Garančas ģimenē. Ģimenē jau auga vecākais brālis Jānis, kurš šobrīd ir mākslinieks. Mācījās Rīgas 2. vidusskolā un kā pusaudze dziedāja tēva vadītajā korī. Studēja Latvijas Mūzikas akadēmijas vokālajā nodaļā pie savas mātes un pie Sergeja Martinova, papildinājās ASV, Nīderlandē un Austrijā.

 Radošā darbība 
1999. gadā jaunā dziedātāja uzvarēja Mirjamas Helinas vokālistu konkursā Somijā, bet 2000. gadā ieguva Latvijas Lielo mūzikas balvu. Profesionālo operdziedātājas karjeru Garanča sāka 1999. gadā kā viesmāksliniece Meiningenes Dienvidtīringenes teātra (Südthüringisches Staatstheater Meiningen) operas trupā Vācijā un turpināja Frankfurtes pie Mainas operā (2002) un Vīnes valsts operā (2003). 2004. gadā Garanča piedalījās Vivaldi operas "Bajazets" ieskaņojumā, kas tika nominēts mūzikas ierakstu balvai Grammy un saņēma MIDEM Classic Award Kannās.

2006. gadā Drēzdenē Elīna Garanča saņēma Eiropas Kultūras balvu mūzikā. 2007. gadā iznāca viņas pirmais solo ieraksts Aria cantilena Drēzdenes Valsts kapelas pavadījumā, kas saņēma ECHO Klassik mūzikas balvu.

2007. gada rudens sezonu Elīna Garanča uzsāka ar Karmenas lomu Bizē "Karmenas" iestudējumā Latvijas Nacionālajā operā, bet 2008. gada janvārī dziedāja Rozīnas lomu "Seviļas bārddzinī" Ņujorkas Metropolitēna operā. 2008. gadā iznāca viņas otrais solo albums Bel Canto. 2009. gadā Elīna Garanča iestudēja Romeo lomu Londonas Karaliskajā operā Koventgārdenā un tika apbalvota kā gada labākā dziedātāja ar ECHO Klassik, Musical America un MIDEM balvām.

2010. gadā Elīna Garanča otro reizi saņēma Latvijas Lielo mūzikas balvu un kopā ar Latvijas Nacionālo simfonisko orķestri sniedza koncertus Diseldorfā, Minhenē un Hamburgā.

2011. gada aprīlī Elīna Garanča dziedāja Džeinas Seimūras lomu Doniceti operas "Anna Boleina" jauniestudējumā Vīnes Valsts operā, ko tiešraidē demonstrēja 90 kinoteātros visā pasaulē.Ņetrebko un Garanča 'Annas Boleinas' iestudējumā saņem cildinošas atsauksmes. www.DELFI.lv 2011. gada 07. aprīlī

2012. gada jūnijā Jūrmalas Dzintaru koncertzālē viņa kopā ar Latvijas Nacionālo simfonisko orķestri, Valsts akadēmisko kori "Latvija", Latvijas Radio kori diriģenta K. M. Šišona vadībā dziedāja Verdi "Rekviēmā".

2013. un 2015. gadā atkal saņēma ECHO Klassik balvu. 2017. gadā bija viena no žūrijas pārstāvēm Eirovīzijas gada koru konkursā.

2021. gada 23. un 24. jūlijā kopā ar komponistu Raimondu Paulu un diriģentu Normundu Šnē uzstājās uz Nacionālā teātra skatuves Raimonda Paula 85. jubilejas koncertā “Ja Tevis nebūtu…”.

 Privātā dzīve 
2006. gadā Elīna Garanča Rīgā salaulājās ar spāņu diriģentu Karelu Marku Šišonu.GARANČAS laulības apsargu uzraudzībā Audzina divas meitas (dzimušas 2011. un 2014. gadā).Jauns.lv: Operas dīva Elīna Garanča kļuvusi par mammu otrajai meitai 2014. gada 13. janvārī

 Pazīstamākās operu lomas 
 Trešā dāma operā Burvju flauta Meiningenes operteātrī (1999/2000)
 Kņazs Orlovskis operetē Sikspārnis Meiningenes operteātrī (1999/2000)
 Oktaviāns operā Rožu kavalieris Meiningenes operteātrī (1999/2000), Vīnes Valsts operā (2006), Berlīnes Vācu operā (2008), Ņujorkas Metropolitēna operā (2017)Strauss’s Der Rosenkavalier. — Starring Renée Fleming, Elīna Garanča, Erin Morley, Matthew Polenzani, Marcus Brück, and Günther Groissböck, conducted by Sebastian Weigle. From May 13, 2017
 Madalēna operā Rigoleto Savonlinnas operas festivālā (2001)
 Ansītis operā Ansītis un Grietiņa Frankfurtes pie Mainas operā (2002)
 Dorabella operā Tā dara visas Frankfurtes pie Mainas operā (2002), Vīnes Valsts operā (2004), Zalcburgas festivālā (2004), Eksanprovansas festivālā (2005)
 Lola operā Zemnieku gods Vīnes Valsts operā (2003)
 Annio operā Tita žēlsirdība Zalcburgas festivālā (2003)
 Šarlote operā Verters Vīnes Valsts operā (2005)
 Andželīna operā Pelnrušķīte Parīzes Šatlē teātrī (2005)
 Kerubīno operā Figaro kāzas Vīnes Valsts operā (2006)
 Sesto operā Tita žēlsirdība Vīnes teātrī Theater an der Wien (2006), Berlīnes Valsts operā (2007)
 Karmena operā Karmena Latvijas Nacionālajā operā (2007), Londonas Karaliskajā operā Koventgārdenā (2009), Ņujorkas Metropolitēna operā (2009), Bavārijas Valsts operā Minhenē (2010), Berlīnes Vācu operā (2010)
 Rozīna operā Seviļas bārddzinis Ņujorkas Metropolitēna operā (2008)
 Romeo operā Kapuleti un Monteki Londonas Karaliskajā operā Koventgārdenā (2009)
 Džeina Seimūra operā Anna Boleina Vīnes Valsts operā (2011)
 Dalila operā Samsons un Dalila Metropolitēna operā (2018)Самсон и Далила (Метрополитен-Опера). 20 октября 2018 года

 Apbalvojumi 
 Latvijas Lielā mūzikas balva (2000., 2010. un 2020. gadā)
 Eiropas Kultūras balva (2006. gadā)
 Triju Zvaigžņu ordenis, 4. šķira (2007. gadā).
 ECHO Klassik balva (2007., 2009., 2013. un 2015. gadā)
 MIDEM Gada dziedātāja tituls (2010. gadā)
 Musical America balva (2010. gadā)
 Triju Zvaigžņu ordenis, 3. šķira (2016. gadā)

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Elīnas Garančas oficiālā mājaslapa ///
 "Elīna Garanča. Dzimusi, lai dziedātu" (Klēras Albi filma TV kanālā ARTE, 1. daļa);  (2. daļa); (3. daļa); (4. daļa); (5. daļa); (6. daļa) (franciski)
 Garančas un Ņetrebko duets no Lakmé koncertā Bādenbādenē (2007)
 "Karmenas habanēra" koncertā Bādenbādenē (2008)
 Čigānu dziesma no "Karmenas" koncertā Bādenbādenē (2008)
 Sesto ārija no "Tita žēlsirdība" ar diriģentu Marisu Jansonu
 Latvijas TV par Garanču un Šišonu (fragments)

Kategorija:1976. gadā dzimušie
Kategorija:Rīgā dzimušie
Kategorija:Latvijas operdziedātāji
Kategorija:Latvijas mūziķi
Kategorija:Rīgas Valsts 2. ģimnāzijas absolventi
Kategorija:Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Kategorija:Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki