Pokomtuki

Kopskaits 
1600. g. pokomtuku bija aptuveni 5000. Eiropiešu ievazāto slimību rezultātā un cīņās ar mohaukiem viņu skaits strauji samazinājās. Lielākā daļa pokomtuku gāja bojā Karaļa Filipa karā 1675./76. g. Ap 600 bēgļu liela pokomtuku un nipmuku grupa patvērās starp mahikāņiem Šagtikokas ciematā pie Hudzonas upes. Citi devās uz ziemeļiem pie rietumu abenakiem (sokokiem). 1758. g. Šagtikokas pokomtuki/nipmuki pameta ciematu un pievienojās radiniekiem kuri dzīvoja starp sokokiem. Mūsdienās daudziem Savienoto Valstu un Kanādas abenakiem priekšteči bija arī pokomtuki.

 Valoda 
Izmirusī pokomtuku valoda piederēja pie algonkinu valodu saimes austrumalgonkinu atzara un bija līdzīga kaimiņu mahikāņu un vapingeru valodām.
 Grupas jeb apakšciltis 
Pokomtuku konfederāciju veidoja desmit apakšciltis, daļu no kurām var uzskatīt par atsevišķām, neatkarīgām konfederācijas ciltīm: 
 agavami (Agawam, Nayusset, nozīmē "upes līkums");
 maiavaugi (Mayawaug);
 nameroki (Nameroke);
 nonotuki (Nonotuck);
 norvotuki (Norwottuck, Nalvotogy);
 pasasoki (Pashasock, "sadalītais strauts");
 pokomtuki;
 sitiki (Scitico, Squitkko, "upes attekas zeme");
 skuavkeagi (Skuawkeag, Squaeg, "vieta kur žebērgļot lasi");
 voronoki (Woronoco, Woronaoke, Woronock).

 Kultūra 
Pokomtuki dzīvoja vienā no visauglīgākajiem Jaunanglijas apgabaliem. Līdzīgi kaimiņu ciltīm arī pokomtuku pamatnodarbošanās bija zemkopība, - audzēja kukurūzu, pupas, ķirbjus. Meži bija bagāti medījumiem; Konektikutas upes baseins pārpilns zivīm, īpaši pavasaros zivju migrācijas laikā. Konektikutas ("garā upe") upe caur pokomtuku zemēm kalpoja kā svarīgs austrumu - rietumu tirdzniecības ceļš, kas savienoja iekšzemes ciltis ar Atlantijas piekrasti. Pastāvīgo karu dēļ ar mohaukiem lielākā daļa pokomtuku ciematu bija militāri nostiprināti, un, lai kopīgi aizstāvētos, pokomtuku ciltis bija apvienojušās brīvā konfederācijā.

Kategorija:Ziemeļamerikas indiāņi
Kategorija:Algonkini