1960. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1960. gada notikumi Latvijas PSR. Latvija atradās PSRS sastāvā.

 Notikumi 
 Janvāris 
 27. janvāris — Rīgā tika atklāta VEF Kultūras pils.

 Februāris 
 4. februāris — Zinātņu akadēmijas augstceltne tika nodota Latvijas Zinātņu akadēmijas bilancē.
 16.—17. februāris — Rīgā notika Latvijas Komunistiskās partijas (LKP) 17. kongress.

 Marts 
 26—28. marts — Rīgā, Zinātņu akadēmijas augstceltnē notika Latvijas PSR Dabas un vēstures biedrības I kongress. Par biedrības pirmo priekšsēdētāju tika ievēlēts LPSR ZA korespondētājloceklis ģeoloģijas un mineraloģijas zinātņu doktors K. Spriņģis.

 Aprīlis 
 Sāka iznākt informatīvais kinobiļetens "Kino".

 Jūnijs 
 23. jūnijs — pirmoreiz notika Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētki.

 Jūlijs 
 18. jūlijs—24. jūlijs — notika XIII Vispārējie latviešu Dziesmu svētki.
 20. jūlijs — Ekspluatācijā tika nodota Rīgas Centrālās dzelzceļa pasažieru stacijas kompleksa 1. kārta, kurā ietilpa pasažieru stacija, dienesta un tehniskās telpas.1965. gadā tika pabeigta pasta ēka un starppilsētu kases, kā arī atklāts stacijas torņa pulkstenis.

 Augusts 
 Sāka iznākt žurnāls "Zinātne un Tehnika".

 Novembris 
 30. novembris — Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijā tika izveidota Mūzikas skolotāju nodaļa.

 Decembris 
 19. decembris — emigrācijā dzīvojošie bijušie Latvijas politiķi Fēlikss Cielēns, Bruno Kalniņš, Jānis Breikšs un Voldemārs Bastjānis nosūtīja vēstuli jaunievēlētajam ASV prezidentam Džonam Kenedijam par Baltijas valstu neatkarības atjaunošanas nepieciešamību.

 Nezināms datums 
 Latvijas PSR tika veikta administratīvi teritoriālā reforma.
 Par Latvijas nacionālo putnu tika atzīta Baltā cielava.
 Mihails Tāls kļuva par astoto pasaules čempionu šahā.
 Rīgas Augstākā aviācijas inženieru kara skola tika pārveidota par Rīgas Civilās aviācijas inženieru institūtu (tagad Transporta un sakaru institūts).
 Aloizs Tumiņš kļuva par PSRS čempionu boksā.ALOIZS TUMIŅŠ , gramata21.lv
 Tika atklāts Kundziņsalas tilts pār Sarkandaugavas kanālu.
 Sāka darboties pirmā pagarinātās darba dienas skola.

 Kultūra 
 Mākslas filmas 
 "Tava laime" (režisore Ada Armīda Neretniece) 
 "Vētra" (režisori Varis Krūmiņš un Rolands Kalniņš) Latvijas kino ikona Vija Artmane , nra.lv, 

 Dzimuši 
 7. janvāris — Gundars Āboliņš, aktieris
 29. janvāris — Ziedonis Čevers, politiķis (miris 2025. gadā)
 22. februāris — Andrejs Veisbergs, valodnieks
 8. marts — Maira Asare, dzejniece (mirusi 2015. gadā)
 21. maijs — Zigurds Lanka, šahists
 21. jūnijs:
 Ingrīda Priedniece, kamaniņu braucēja
 Anatolijs Kreipāns, sporta žurnālists
 23. jūnijs — Jānis Reiniks, policijas ģenerālis, Drošības policijas priekšnieks
 23. jūlijs — Inguna Bauere, rakstniece (mirusi 2024. gadā)
 26. jūlijs — Kārlis Streips, žurnālists
 28. augusts — Vēsma Aistere, volejboliste
 10. septembris:
 Ēriks Kalnmeiers, jurists, LR ģenerālprokurors
 Ainars Mielavs, dziedātājs
 31. oktobris — Valts Kleins, fotomākslinieks un mākslinieks (miris 2025. gadā)
 2. novembris — Aigars Jirgens, žurnālists, dzejnieks, politiķis (miris 2005. gadā)
 18. novembris — Ivans Klementjevs, kanoe airētājs, treneris, politiķis
 24. novembris — Egils Baldzēns, politiķis

 Miruši 
 20. februāris — Ačuks (Arnolds Ruberts), publicists, satīriķis (dzimis 1893. gadā)
 5. novembris — Rihards Rudzītis, rakstnieks, filozofs un sabiedriskais darbinieks (dzimis 1898. gadā)
 30. decembris — Ernests Birznieks-Upītis, rakstnieks (dzimis 1871. gadā)

 Skatīt arī 
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

 Attēlu galerija 

 Piezīmes un atsauces 
 Piezīmes 

 Atsauces 

Latvija

Kategorija:Notikumi Latvijā pēc gada