Elektroniskā pārvalde

Elektroniskā pārvalde jeb e-pārvalde ir publisko pakalpojumu sniegšana iedzīvotājiem, izmantojot elektroniskos līdzekļus, tostarp elektroniskos pakalpojumus. E-pārvalde ir viens no instrumentiem, kā pilnveidot valsts pārvaldes darbu un uzlabot publisko pakalpojumu kvalitāti, balstot to uz informācijas tehnoloģijām un elektroniskajai uzņēmējdarbībai raksturīgiem darbības principiem. Papildu tam, cits e-pārvaldes mērķis ir arī palielināt sabiedrības līdzdalību valsts pārvaldē.

 E-pārvaldes modeļi 
 Valdība—iedzīvotājs modelis fokusējas uz iedzīvotājiem labāku, ērtāku un personalizētāku pakalpojumu piedāvāšanu, informācijas sniegšanu, iedzīvotāju iesaistīšanos valsts pārvaldes darbā dažādu jautājumu apspriešanā, iedzīvotāju izglītības veicināšanu, pieeju personīgajai informācijai u.c.
 Valdība—uzņēmējs modelis paātrina informācijas apriti starp pašvaldību un privātā sektora uzņēmumiem un atvieglo dažādu pakalpojumu saņemšanu uzņēmējiem. Perspektīvā šis modelis paredz likvidēt papīra sistēmas, tādējādi paātrinot svarīgās informācijas izplatīšanas un iegūšanas laiku.
 Valdība—darbinieks modelis veicina iekšējās informācijas apmaiņas un aprites ātruma uzlabošanos starp valsts pārvaldes darbiniekiem, novērš funkciju dublēšanos un veicina sniedzamo pakalpojumu kvalitātes uzlabošanos. Izmantojot šo modeli, valsts pārvaldes iestāde sniedz pakalpojumus saviem darbiniekiem.
 Valdība—valdība modelis ļauj iestādēm sazināties savā starpā un veicina to sadarbību, tā radot iespēju pārstrukturēt valdības funkcijas un sniegt integrētus pakalpojumus. Šis modelis nodrošina strukturētas un nestrukturētas informācijas apriti un efektīvu dažādu valsts nozīmes informatīvo sistēmu mijiedarbību.

 E-pārvaldes attīstība Eiropas valstīs 
Viens no plašākajiem un drošticamākajiem ikgadējiem apsekojumiem / pētījumiem  par e-pārvaldes attīstību dažādās valstīs ir Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) e-pārvaldes attīstības indekss (EPAI) (angļu: United Nations E-Government Development Index). EPAI, apkopojot dažādus kvantitatīvos un kvalitatīvos rādītājus, tiecas objektīvi izmērīt, kā valstis izmanto informācijas tehnoloģiju sniegtās iespējas, lai attīstītu valsts pārvaldes darbu un publiskos pakalpojumus. EPAI ir 3 galvenās dimensijas, proti:

 Digitālo tiešsaistes pakalpojumu saņemšanas iespējas;
 Telekomunikāciju savienojamība;
 Iedzīvotāju digitālās prasmes līmenis.

2022.gada EPAI izlaidumā novērtētas visas 193 ANO dalībvalstis. Zemāk esošajā tabulā, EPAI 2022.gada rādītāju kopsavilkumā, iekļautas 43 no šīm valstīm, kas pārstāv Eiropas reģionu. Starp Baltijas valstīm, 2022.gadā Igaunija ieņēma visaugstāko pozīciju, ierindojoties 8.vietā no 193 pasaules valstīm, Lietuva ieņēma 24.vietu, bet Latvija - 29.vietu.
+ANO E-pārvaldes attīstības indeksa (EPAI) 2022.gada rādītāju kopsavikumsValstsPozīcija 2010.gadāPozīcija 2022.gadāPozīcijas izmaiņasEPAI 2022.gadāDānija7160.972Somija192170.953Islande225170.941Zviedrija12570.941Igaunija208120.939Nīderlande59 -40.938Apvienotā Karaliste411 -70.914Malta3015150.894Norvēģija617 -110.888Spānija918 -90.884Francija1019 -90.883Austrija242040.880Slovēnija292180.878Vācija1522 -70.877Šveice1823 -50.875Lietuva282440.875Lihtenšteina2325 -20.869Luksemburga2526 -10.868Latvija372980.860Īrija2130 -90.857Grieķija413380.846Polija4534110.844Itālija383710.838Portugāle393810.827Beļģija1639 -230.827Serbija8140410.824Krievija5942170.816Horvātija3544 -90.811Čehija3345 -120.809Ukraina544680.803Slovākija4347 -40.801Ungārija2751 -240.783Bulgārija4452 -80.777Rumānija4757 -100.762Baltkrievija645860.758Albānija8563220.741Melnkalne6071 -110.726Moldova807280.725Monako184731110.723Andora5776 -190.718Ziemeļmaķedonija5280 -280.700Sanmarīno18490940.645Bosnija un  Hercegovina7496 -220.626

 Atsauces 

Kategorija:Valsts pārvalde
Kategorija:Elektroniskā komercija