Strūves ģeodēziskais loks

Strūves ģeodēziskais loks ir triangulācijas uzmērīšanas ķēde. Strūves ģeodēziskais loks ir iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

 Nozīme Pasaules industriālās vēstures mantojumā 
Ģeodēziskais loks ir līnija, kas vērsta ziemeļu—dienvidu virzienā. Ģeodēziskā loka mērījumi ir definēti kā viena no metodēm Zemes izmēru un formas noteikšanai, izmērot triangulācijas loku garumu un meridiāna loka gala punktu astronomiskās koordinātas.

Strūves ģeodēziskais loks ir triangulācijas uzmērīšanas ķēde, kas stiepjas aptuveni pa 26° meridiānu no Hammerfestas apkārtnes mūsdienu Ziemeļnorvēģijā 2820 km virzienā uz dienvidiem līdz Izmajilas pilsētas apkārtnei pie Melnās jūras. Meridiāna loka uzmērīšanas darbus veica no 1816. gada līdz 1855. gadam Frīdriha Georga Vilhelma Strūves vadībā.

Tērbatas Universitātes astronoms Frīdrihs Georgs Vilhelms Strūve uzsāka vēlāk savā vārdā nosauktā meridiāna loka mērīšanu, lai pārbaudītu, vai platuma grādi ir nemainīgi un tiem ir tāda pati vērtība kā pie ekvatora, tā pie Zemes poliem.

Ģeodēziskais loks sastāvēja no 258 galvenajiem triangulācijas trīsstūriem ar 165 galvenajiem un 60 palīgpunktiem. Mūsdienu ģeogrāfiskā kartē Strūves ģeodēziskais loks šķērso 10 valstis: Norvēģiju, Zviedriju, Somiju, Krieviju, Igauniju, Latviju, Lietuvu, Baltkrieviju, Moldovu un Ukrainu.

 Latvijā esošie Strūves ģeodēziskā loka punkti 
Ideja bija tieši saistīta ar Vidzemes trigonometriskās uzmērīšanas darbiem, kurus veica laika posmā no 1816. līdz 1819. gadam. Vidzemes trigonometriskā tīkla veidošanu astronoms uzsāka no Tērbatas observatorijas pamatpunkta, kuram jau bija noteiktas ģeogrāfiskās koordinātas. No pamatpunkta triangulācijas trijstūru tīkls stiepās virzienā uz dienvidiem pāri Vidzemes centrālajai augstienei līdz Krustpilij. Tālāk tas turpinājās līdz Rīgai gar Daugavas labo krastu, tad gar jūras līča malu virzienā uz Pērnavu un noslēdzās pie Tērbatas observatorijas pamatpunkta.

Vēsturiski Latvijā atradās 16 Strūves ģeodēziskā loka punkti:

 Opekalns (Oppekaln)
 Palsmane (Palzmar)
 Kārtene (Kortenhof)
 Ranka (Ramkau)
 Elkas kalns (Elkas-kalns)
 Nesaules kalns (Nessaule-kalns)
 Gaiziņš (Gaissa-kalns)
 Ziestu kalns (Sestu-kalns)
 Taborkalns (Dabors-kalns)
 Krustpils (Kreutzburg)
 Jēkabpils (Jacobstadt)
 Bristānu kalns (Bristen)
 Arbidāni (Arbidani)
 Daudzeva (Daudsewas)
 Ormaņkalns (Urmen)
 Pilskalne (Pilkaln)

 UNESCO Pasaules mantojumā iekļautie punkti 

No Latvijā kādreiz uzmērītajiem 16 punktiem UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā iekļauti divi — "Jēkabpils" un "Sestukalns". Atzīmējot Strūves ģeodēziskā loka iekļaušanu UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā, 2006. gada 17. jūnijā Jēkabpilī Strūves parkā un Madonas rajona Ziestu kalnā svinīgi atklāja informatīvās plāksnes pie ģeodēziskajiem punktiem.

Ģeodēzisko uzmērījumu un astronomisko novērojumu punkts "Jēkabpils" N563005, E255124 atrodas Jēkabpilī, Strūves parkā. Parka kopējā platība 1,2 ha, un tam piegulošās ielas nosaukums ir Strūves iela, godinot izcilā ģeodēzista un astronoma Frīdriha Georga Vilhelma Strūves paveikto. Mūsdienās Strūves ģeodēziskā loka punkts "Jēkabpils" ir Latvijas Republikas horizontālā ģeodēziskā atbalsttīkla 1. klases triangulācijas punkts.

Ģeodēzisko uzmērījumu punkts "Sestukalns" (N565024, E253812) atrodas Madonas novadā, Sausnējas pagasta Ziestu kalnā. Mūsdienās Strūves ģeodēziskā loka punkts "Sestukalns" ir Latvijas Republikas horizontālā ģeodēziskā atbalsttīkla 1. klases triangulācijas punkts.

 Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu sarakstā iekļautie punkti 
Kā valsts nozīmes industriālie pieminekļi šajā sarakstā ir iekļauti septiņi Strūves ģeodēziskie punkti, jo tajos saglabājušies novērošanas punktu apzīmējumi (Strūves vai Tenera laika), proti, punkta atzīme ar svina lējuma centru vai akmenī iekaltu apzīmējumu un novērojumu vajadzībām ierīkoto konstrukciju paliekas vai arī 20. gadsimta sākuma ģeodēziskā punkta apzīmējums:Pārvaldības plāns 2018. — 2023. gadam Strūves ģeodēziskā loka punktiem Latvijā (2018)
 Strūves astronomisko novērojumu punkts Jēkabpilī (Jacobstadt), valsts aizsardzības Nr. 8587;
 Sestukalna astronomisko novērojumu punkts, valsts aizsardzības Nr. 8588;
 Strūves ģeodēziskā loka punkts "Arbidāni", valsts aizsardzības Nr. 8983;
 Strūves ģeodēziskā loka punkts "Bristene" ar lauka observatoriju, valsts aizsardzības Nr. 8984;
 Strūves ģeodēziskā loka punkts "Daborkalns", valsts aizsardzības Nr. 9217;
 Strūves ģeodēziskā loka punkts “Nesaules kalns”, valsts aizsardzības Nr. 9218;
 Strūves ģeodēziskā loka punkts “Ranka”, valsts aizsardzības Nr. 9219

 Astronomisko novērojumu punkts "Jēkabpils" 
Šis punkts noslēdza Tērbatas—Krustpils triangulācijas daļu, ko astronoms uzmērīja laikā no 1822. gada līdz 1827. gadam. No tā turpinājās sasaiste ar iepriekš uzmērītiem triangulācijas tīkliem Kurzemes guberņā un mūsdienu Lietuvas teritorijā. Caur Jēkabpili īstenoja Frīdriha Georga Vilhelma Strūves nodomu par Vidzemes un Igaunijas triangulācijas trīsstūru iekļaušanu ģeodēziskajā lokā.

Laika gaitā astronomiskais punkts "Jēkabpils" saglabājās neizpostīts. Strūves ģeodēziskā loka punktu no jauna nostiprināja un pārklāja ar piemiņas akmeni 1931. gadā, uzmērot Latvijas Republikas I klases triangulācijas tīklu. Ģeodēzisko novērojumu vajadzībām virs Strūves punkta "Jēkabpils" uzbūvēja 42 metrus augstu triangulācijas koka signālu, kas mūsdienās nav saglabājies.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:UNESCO Pasaules mantojuma vietas Baltkrievijā
Kategorija:UNESCO Pasaules mantojuma vietas Igaunijā
Kategorija:UNESCO Pasaules mantojuma vietas Krievijā
Kategorija:UNESCO Pasaules mantojuma vietas Latvijā
Kategorija:UNESCO Pasaules mantojuma vietas Lietuvā
Kategorija:UNESCO Pasaules mantojuma vietas Norvēģijā
Kategorija:UNESCO Pasaules mantojuma vietas Moldovā
Kategorija:UNESCO Pasaules mantojuma vietas Somijā
Kategorija:UNESCO Pasaules mantojuma vietas Ukrainā
Kategorija:UNESCO Pasaules mantojuma vietas Zviedrijā
Kategorija:Latvijas ģeogrāfija
S
Kategorija:Rietumviru apriņķis
Kategorija:Tartu