Alerģija

Alerģija ir organisma reakcija uz organismā vai vidē esošām specifiskām vielām — alergēniem. Alerģijai parasti ir nepatīkamas izpausmes, piemēram, nātrene, dermatīts, tūska, izsitumi, alerģiskas iesnas, šķaudīšana.

Pirmo reizi jēdzienu alerģija ( — 'svešs', 'cits' un regon — 'darīt') lietoja austriešu pediatrs Klemens fon Pirke 1906. gadā, kad ievēroja, ka viņa pacientiem rodas dažādi simptomi pēc saskares ar putekļiem, ziedputekšņiem un dažādiem pārtikas produktiem.

 Alerģijas izpausmes 
Alerģijas izpausmes var būt vietējas vai sistēmiskas. Vietējas:

 Deguna gļotādas pastiprināta sekrēcija (alerģisks rinīts)
 Konjunktīvas apsārtums un sāpes (alerģisks konjunktivīts)
 Bronhu spazmas, apgrūtināta elpošana, aizdusa, reizēm pat īstas astmas lēkmes
 Dažādi izsitumi uz ādas — ekzēma, nātrene, kontaktdermatīts. Tipiskas izsitumu lokalizācijas vietas pārtikas alerģiju gadījumā ir locītavas (simetriski), vēders, cirkšņu apvidus
 Iespējamas galvassāpes, dzirdes pasliktināšanās, sāpes ausīs

Sistēmiskas (visa organisma) alerģiskās reakcijas tiek dēvētas par anafilaksi. Atkarībā no tās smaguma var tikt novērotas ādas reakcijas, bronhu spazmas, tūska, hipotonija, koma un pat pacienta nāve.

 Izplatītākie alergēni 
Pie alergēniem pieder vielas, kas tieši izraisa alerģiskas reakcijas, gan tādas, kas spēj spēcīgi potencēt citu alergēnu ietekmi uz organismu.

 Putekļi un putekļu ērcītes
 Svešas olbaltumvielas, ko satur donoru asins plazma un vakcīnas
 Pārtikas produkti: rieksti, zemenes, medus, šokolāde, piens, olas
 Ziedputekšņi
 Pelējumu sēnītes
 Sadzīves ķīmija: mazgāšanas līdzekļi, balinātāji, eļļas krāsas, kosmētika
 Medikamenti: antibiotikas, sulfanilamīdi, joda un broma preparāti
 Kukaiņu kodumi: odi, bites, lapsenes
 Niķeļa savienojumi
 Lateksa izstrādājumi

 Ārējās saites 

Kategorija:Medicīna
Kategorija:Imunoloģija