Vladimirs Lindermans

Vladimirs Lindermans (; dzimis  Rīgā) ir Latvijas ebreju cilmes politiķis. Bijis viens no Nacionālboļševiku partijas līderiem Latvijā un Krievijā, vadīja organizāciju "Dzimtā valoda", kas savāca nepieciešamos parakstus 2012. gada referenduma ierosināšanai par valsts valodas statusa piešķiršanu krievu valodai Latvijā, ko Latvijas pilsoņi balsojot noraidīja.

 Dzīvesgājums 
Dzimis 1958. gadā Rīgā inženiera Elija (Iļjas) Lindermana ģimenē. Pēc dienesta padomju armijā sāka studēt Latvijas Valsts universitātē, bet augstāko izglītību neieguva. Atmodas laikā darbojās Latvijas Tautas frontes avīzes "Atmoda" krievu redakcijā; 1990. gadu sākumā izdeva erotisko avīzi "Ješčo" (Ещё).

1997. gadā iesaistījās Krievijas Nacionālboļševiku partijā, 1998. gadā kļuva par tās Latvijas nodaļas vadītāju ar iesauku Abels.Nedēļas notikumu chronika , JO — Brīvā Latvija: Apvienotā "Londonas Avīze" un "Latvija", 2008/04, 16, 3. lpp 2001. gadā piedalījās antiglobālistu rīkotajos grautiņos Ženēvā.

2002. gada nogalē devās uz Saratovu Krievijā liecināt Nacionālboļševiku partijas līdera Eduarda Ļimonova lietā un sāka tur politisko darbību, kļūstot par E. Ļimonova faktisko vietnieku, kritizēja Krievijas prezidentu Vladimiru Putinu.Apmāts ar revolūcijām Diena.lv Šai laikā Latvijā viņam uzrādīja apsūdzības par aicinājumiem gāzt valsts varu un sprāgstvielu glabāšanu, V. Lindermanu izsludināja starptautiskajā meklēšanā. 2008. gada sākumā Lindermanu izdeva Latvijai, tomēr tiesa viņu attaisnoja.

2009. gadā viņš nodibināja partiju "13. janvāra kustība", mēģinot kļūt par 13. janvāra Vecrīgas nemieru dalībnieku līderi. 2010. gadā V. Lindermans nesekmīgi mēģināja iegūt Latvijas pilsonību, tādēļ ierosināja tiesvedību pret Pilsonības un migrācijas lietu pārvaldi.

2011. gadā viņa izveidotā organizācija "Dzimtā valoda" vāca parakstus, lai ierosinātu referendumu par Latvijas valsts valodas statusa piešķiršanu krievu valodai. Tomēr 2012. gada referendumā par grozījumiem Satversmē ar pārliecinošu balsu vairākumu šādas izmaiņas Satversmē tika noraidītas.

2012. gada oktobrī V. Lindermans LTV1 raidījumā "Jauna Nedēļa" izvirzīja tēzi, ka Latgalei nepieciešama autonomija.

 Apcietināšanas un kriminālvajāšana 
, aizdomās par nacionālā, etniskā un rasu naida izraisīšanu Vislatvijas vecāku sapulces runā, Vladimiru Lindermanu aizturēja un apcietināja Drošības policija. 21. maijā Rīgas apgabaltiesa nolēma Lindermanam piemērot ar brīvības atņemšanu nesaistītus drošības līdzekļus. Savukārt pēc tam divus gadus notika izmeklēšanas, līdz šā 2020 gada 3. aprīlī Valsts drošības dienesta izmeklētājs izbeidza kriminālprocesu pret V. Lindermanu „sakarā ar to, ka izdarītajās darbībās nav noziedzīga nodarījuma sastāva”. Tikko kā Lindermans iedomājās pieprasīt no valsts atlīdzināt kaitējumu, kas viņam ticis nodarīts saistībā ar pret viņu sākto kriminālprocesu, virsprokurore V. Opincāne pieņēmusi lēmumu par kriminālprocesa atjaunošanu daļā par Vladimīru Lindermanu.

Pēc Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā Valsts drošības dienests (VDD) 2022. gada 7. jūnijā pret Lindermanu sāka kriminālprocesu saskaņā ar Krimināllikuma 74.1. pantu, tai skaitā par noziegumu pret mieru un kara noziegumu slavināšanu un attaisnošanu. 21. jūnijā Lindermanu aizturēja, VDD informēja, ka viņš saņemot finansiālu atlīdzību no Krievijā reģistrētiem juridiskiem nodibinājumiem. 14. jūlijā viņa advokāte tiesai iesniedza lūgumu par apcietinājuma aizstāšanu ar drošības naudu, tomēr tiesa to noraidīja.Tiesa Lindermanu patur apcietinājumā LETA lsm.lv 2022. gada 14. jūlijā Pēc VDD prasības Lindermanam bija liegts sarakstīties un tikties ar brīvībā esošajām personām, tai skaitā ar sievu un bērniem.

16. oktobrī kļuva zināms, ka Valsts drošības dienests (VDD) rosināja prokuratūru uzsākt kriminālvajāšanu pret prokremlisku aktīvistu (Lindermanu) par Krievijas izvērstā agresīvā kara Ukrainā mērķtiecīgu attaisnošanu un slavināšanu, kā arī centieniem provocēt naidu un nesaticību starp dažādu tautību iedzīvotājiem Latvijas sabiedrībā. Veicot izmeklēšanu, VDD bija fiksējusi vairākus desmitus Lindermana publikāciju, kuru saturā konstatējamas minēto noziedzīgo nodarījumu pazīmes, tās bija publicētas gan sociālajos tīklos, gan Krievijas finansētās interneta vietnēs.Drošības dienests lūdz apsūdzēt prokremlisku aktīvistu Lindermanu par Krievijas noziegumu atbalstīšanu lsm.lv 2022. gada 16. oktobrī 

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Nacionālboļševiku partija 
 13. janvāra kustība 
 Izmeklēšanas hronikas 
 Peoples.ru 

Kategorija:1958. gadā dzimušie
Kategorija:Krievijas politiķi
Kategorija:Latvijas politiķi
Kategorija:Latvijas žurnālisti
Kategorija:Latvijas ebreji
Kategorija:Nacionālboļševisms
Kategorija:Sociālisti
Kategorija:Rīgā dzimušie