Dzelzs priekškars

Dzelzs priekškars jeb dzelzs aizkars ir tēlains apzīmējums,Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm kas aukstā kara laikā simbolizēja ideoloģisko cīņu un robežu, kas pēc Otrā pasaules kara izveidojās Eiropā starp kapitālistiskajām Rietumu valstīm un komunistiskajām Austrumu bloka valstīm. Pats apzīmējums parādījās, kad 1946. gada 5. martā Fultonā, Misūri Vinstons Čērčils teica Fultonas runu, kurā vērsās pret PSRS un pieminēja "dzelzs priekškaru", kas pārdala Eiropu.Vārdu salikums "dzelzs priekškars" parādījās vēl pirms Čērčila runas, piemēram, E. Snoudena, kura 1920. gadā apceļoja Padomju Krieviju, tā nosauca tās robežu. Otrā pasaules kara beigās J. Gebelss par "dzelzs priekškaru" nosauca tās teritorijas, kuras pēc Otrā pasaules kara kļūs par PSRS buferzonu. Šo runu var uzskatīt par aukstā kara sākumu.

Abām pusēm, kuras nošķīra dzelzs priekškars, bija savas starptautiskās ekonomiskās un militārās alianses:

 Savstarpējās ekonomiskās palīdzības padome un militārais Varšavas pakts Austrumeiropā, kur vadošā loma bija Padomju Savienībai,
 Eiropas Kopiena un militārā Ziemeļatlantijas līguma organizācija Rietumeiropā un Dienvideiropā, kur vadošā loma militārajā jomā bija atvēlēta ASV.

Fiziski dzelzs priekškaru veidoja pierobežas nocietinājumi starp Rietumeiropu un Austrumeiropu. Viena no pazīstamākajām šāda tipa būvēm bija Berlīnes mūris, kas ilgstoši kalpoja kā viens no dzelzs priekškara spilgtākajiem simboliem. Dzelzs priekškara sabrukums sākās līdz ar pārkārtošanās laikmetu. Ungārijā 1989. gada maijā pēc demonstrācijām un manifestācijām tika atvērta robeža starp Ungāriju un Austriju.Aprit 20 gadi kopš dzelzs priekškara pārraušanas Tā paša gada novembrī krita Berlīnes mūris, kas nozīmēja dzelzs priekškara sabrukumu un Austrumeiropas atteikšanos no sociālistiskās iekārtas.

 Atsauces un piezīmes 

 Ārējās saites 

Kategorija:Aukstais karš