Prisma (kosmiskais projekts)

Prisma ir Zviedrijas Kosmosa korporācijas (SSC) kosmisko aparātu projekts. Tā orbitālā daļa sastāv no diviem pavadoņiem, kas paredzēti grupveida lidojuma, tuvošanās operāciju un citiem eksperimentiem. Prisma tika palaista  ar Krievijas nesējraķeti Dnepr.

Sākotnēji pavadoņu kontroli un vadību nodrošināja Zviedrijas kosmosa korporācija. Saskaņā ar vienošanos,  vadību pārņēma Vācijas aerokosmiskā centra (DLR) Kosmisko lidojumu kontroles centrs Oberpfafenhofenā. DLR būs atbildīgs par misijas operācijām piecus mēnešus.Deutsches Raumfahrtkontrollzentrum GSOC übernimmt Betrieb der schwedischen Satellitenmission PRISMA DLR, 2011-03-15   

 Projekta uzdevumi 
 Primārie mērķi 
Primārais misijas mērķis ir veikt manevrēšanas eksperimentus ar augstu autonomijas līmeni:
 autonoms grupveida lidojums,
 tuvošanās operācijas,
 tuvošanās beigu fāze un atkāpšanās.

Šo eksperimentu laikā tiks izmantotas šādas sistēmas un sensori:
 GPS,
 vizuāli bāzēta sistēma (VBS), kas balstīta uz zveigžņu kameras tehnoloģiju,
 radiofrekvences metroloģija (FFRF).

 Sekundārie mērķi 
Kosmiskajā aparātā tika iekļautas dažādas eksperimentālas tehnoloģijas:
 jauna veida netoksiskas degvielas High Performance Green Propellant (HPGP) raķešdzinējs, kuru izstrādājusi ECAPS;
 Micro System Technology aukstas gāzes dzinēji, kuru izstrādājusi NanoSpace AB;
 jaunas borta programmatūras izstrāde, kas balstīta uz Matlab/Simulink un autokoda ģenerēšanu;
 uzlabotas avionikas un elektroenerģijas barošanas sistēmas izmēģināšana, kas attīstītas no SMART-1 Mēness zondes projekta;
 jaunas zemes vadības sistēmas RAMSES izmēģināšana, kuru izstrādājusi SSC.

 Uzbūve 
Prisma sastāv no manevrējoša kosmiskā aparāta Mango (sākotnējais nosaukums Main) un pasīvā aparāta Tango (Target). Mango masa (bez degvielas) ir 150 kg un izmēri 750×750×820 mm. Ar izvērstām saules baterijām tā platums ir 2600 mm. Mango ir stabilizēts pēc 3 asīm. Pavadonim ir trīs dzinējsistēmas. Galvenā sastāv no sešiem 1 N raķešdzinējiem, kas izmanto hidrazīnu. Degvielas tvertne satur aptuveni 11 kg hidrazīna. High Performance Green Propellant raķešdzinēja eksperiments ir jauna dzinējsistēma, kas balstīta uz videi draudzīgu, netoksisku ADN degvielu un teorētiski dod 10 % lielāku impulsu un 30 % augstāku blīvumu par hidrazīnu. HPGP sistēma sastāv no diviem 1 N dzinējiem un degvielas tvertnes ar 5 kg degvielas. Pašu degvielu un dzinējus izstrādājusi ECAPS.
Mikrodzinēju sistēma ir balstīta uz MEMS (Micro-ElectroMechanical Systems) tehnoloģiju.

Tango arī ir stabilizēts pēc 3 asīm, bet ir vienkāršāks. Tam ir magnētiskā stāvokļa kontroles sistēma un nav dzinēju. Tā masa ir 40 kg, izmēri 570×740×295 mm.

 Lidojuma gaita 
Abi pavadoņi kopā savienoti tika palaisti  ar Krievijas nesējraķeti Dnepr. Reizē ar tiem orbītā tika ievadīts pavadonis PICARD un no trešās raķešpakāpes neatdalāms eksperimentālu ierīču konteiners BPA-1.Successful Launch of PRISMA and PICARD Satellites  kosmotras.ru, 2010-06-15

 17:51 UTC Mango tika atdalīts no Tango.Sweden's Prisma satellites go their separate ways STEPHEN CLARK, SPACEFLIGHT NOW, 2010-08-11 The Swedish Prisma satellites have separated  prismasatellites.se, 2010-08-12 

Oktobrī sākās tuvošanās eksperimentu fāze. 20. oktobrī tika veikta Mango pietuvināšanās pie Tango 7 m attālumā.Swedish Satellites Perform a Space Waltz Rendezvous Mike Wall, space.com, 2010-10-25 Pēc tam turpinājās citi eksperimenti. 17. decembrī Mango pietuvojās Tango līdz 2 m.

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Projekta mājaslapa 
 Tracking the Prisma mission, Sven Grahn, 

Kategorija:Zviedrijas kosmiskie aparāti