Ķepovas pagasts

Ķepovas pagasts ir viena no Krāslavas novada administratīvajām teritorijām, Baltkrievijas pierobežā. Robežojas ar sava novada Asūnes, Svariņu, Bērziņu un Robežnieku pagastiem. 

 Daba 
 Hidrogrāfija 
 Upes 
Pagasta teritorijā ir septiņas upes:

Akmineica, Aktica, Asūnīca, Lukšova, Pupaļņa, Rūbežneica, Ūšupe.

 Purvi 
Pagasta teritorijā ir trīs purvi:

Jelažņiku purvs, Pupaļņa, Vilku pūrs.

 Vēsture 
1945. gadā Asūnes pagastā izveidoja Ķepovas ciema padomi. 1954. gadā Ķepovas ciemam pievienoja likvidēto Apoļu ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Dagdas novadā. 2021. gadā Dagdas novadu iekļāva Krāslavas novadā.

 Pieminekļi 
Pagasta teritorijā ir divi valsts nozīmes un viens vietējās nozīmes arheoloģiskais piemineklis.

Valsts nozīmes pieminekļi:
 Vorzovas senkapi
 Mīsnīku pilskalns (Zamščina). 

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.OSP

 Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Neikšāni (pagasta centrs), Apaļi,  Lukšova, Meļķeri.

 Ievērojami novadnieki 

 Kostantīns Raudive (1904-1974) - filozofs, rakstnieks
 Konstantīns Aizpurs (1919-2003) - dramaturgs, dzejnieks
 Norberts Neikšānīts (Trepša) (1913-1972) - katoļu garīdznieks, rakstnieks
 Mečislavs Dubra (1934-2003) - sabiedriskais darbinieks, bijis Rīgas pašvaldības vadītājs (1976-1984)

 Saimniecība 
 Transports 

 Izglītība un kultūra 

Kopš 20.gadsimta 20.gadiem līdz 2000.gadam Ķepovas pagastā (Ķepovas ciemā) darbojās skola, tajā mācījušies Konstantīns Raudive, Konstantīns Aizpurs.

 Atsauces 

Kategorija:Latgale
Kategorija:Krāslavas novada pagasti