Krišjāņa Barona iela (Rīga)

Krišjāņa Barona iela ir Rīgas iela Centra rajona Centra un Grīziņkalna apkaimē. Krišjāņa Barona iela sākas pie Aspazijas bulvāra un beidzas krustojumā ar Brīvības ielu. Tā sastāv no divām braukšanas joslām pa vienai katrā virzienā. Pa vidu tām ir tramvaja sliedes, bet posmā no Pērnavas ielas līdz Brīvības ielai tramvaja sliedes atrodas gar ielas abām malām. Krišjāņa Barona ielas kopējais garums ir 3020 metri.

 Vēsture 
Krišjāņa Barona iela izveidojusies 1858. gadā Rīgas vaļņu nojaukšanas laikā, savienojot Pēterburgas priekšpilsētas Lielo Pirts ielu pāri Pilsētas kanāla tiltam ar Vecrīgu, tādējādi radot Audēju ielas turpinājumu bulvāru rajonā. Sākotnēji tiltu pāri Pilsētas kanālam un ielas posmu līdz Elizabetes ielai sauca par Suvorova bulvāri (tālaika Baltijas ģenerālgubernatora Aleksandra Suvorova vārdā). 1874. gadā šajā ielā tika atklāta omnibusa satiksme, no 1900. gada pa šo ielu kursēja elektriskais tramvajs. Stučkas valdības laikā 1919. gadā iela tika nosaukta par Lasāla ielu, 1923. gadā pārdēvēta Krišjāņa Barona vārdā, kas 1919.—1923. gadā dzīvoja šīs ielas 3. namā. Pēc Otrā pasaules kara izbūvēja tramvaja līnijas turpinājumu no Tallinas līdz Brīvības (tolaik Ļeņina) ielai.

2015. gada rudenī ielā tika uzsākta rekonstrukcija, atjaunojot segumu visā ielas garumā un abās ielas malā ierīkojot rekomendējošas velojoslas.Rīgā sākas Kr.Barona ielas rekonstrukcija; slēgs satiksmi Iedzīvotāju plašā neapmierinātība ar veikto darbu kvalitāti noveda pie tā, ka rekonstruētās ielas oficiālā atklāšana aizkavējās līdz 2017. gada beigām.

 Apbūve 
Apbūve ir neviendabīga. Ielas sākuma posmā (līdz tagadējai Elizabetes ielai) ir ļoti reprezentabla 19. gadsimta 2. puses mūra apbūve. Posmā no tagadējās Elizabetes ielas līdz Bruņinieku ielai pārsvarā ir daudzstāvu mūra īres nami, kas celti 19. gadsimta beigās — 20. gadsimta sākumā, kad priekšpilsētas veco koka apbūvi nomainīja daudzstāvu mūra ēkas. Koka ēkas šajā ielas posmā celtas līdz 1885. gadam.

Reprezentatīvas nozīmes arhitektūras pieminekļi ir ēkas:
 Krišjāņa Barona iela 1, celta 1873.—1875. gadā pēc arhitekta J.F.Baumaņa projekta, kurā tagad atrodas Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmija.
 Krišjāņa Barona iela 3, celta 1911. gadā pēc arhitekta J. Alkšņa projekta kā Latviešu Amatnieku palīdzības biedrības krājaizdevu kases nams. 1918. gada 17. novembrī šajā namā notika Tautas padomes dibināšanas sēde.Zemgala krājaizdevu kases nams – Republikas simtgades simbols vai Tautas padomes muzejs? Didzis Šēnbergs irlv.lv, 2016. gada 16. februārī Namā 1917. — 1939. gadā dzīvoja Rīgas pilsētas galva, vēlāk Latvijas Valsts prezidents Gustavs Zemgals. 1919. — 1923. gadā namā dzīvoja arī Latvju dainu apkopotājs Krišjānis Barons (viņš bija apmeties sava dēla Dr. med. Kārļa Barona dzīvoklī nr. 5), 1985. gadā tur atklāts Krišjāņa Barona memoriālais muzejs.
 Krišjāņa Barona iela 4, celta 1881. gadā kā tirdzniecības firmas "Brāļi Martinsoni" (Gebrüder Martinsohn) īres nams pēc arhitekta Jāņa F. Baumaņa projekta. Līdz 1940. gadam tajā atradās ziņu aģentūras LETA redakcija, tagad Latvijas Dabas muzejs.
 Krišjāņa Barona iela 12, celta kā Pflūga īres nams 1876. gadā pēc arhitektu H. Endes un V. Bekmaņa projekta, pirms 1940. gada pazīstama kā "Benjamiņas nams". Latvijas PSR laikā ēkā atradās Rakstnieku, komponistu un mākslinieku savienība, bet tagad viesnīca. Interjera apdare šajās ēkās pieder pie reprezentatīvās nozīmes mākslas pieminekļiem.Enciklopēdija "Rīga", 1988. gads
 Krišjāņa Barona iela 14, celta 1910. gadā neoklasicisma stilā kā Rīgas Amatnieku krājaizdevu kases ēka pēc arhitekta E. Poles projekta, pārbūvējot pirms tam šeit bijušo Rīgas Politehnikas ēku. Ēka ir izsmalcināts neoklasicisma paraugs ar gleznaini izkārtotiem dažādu orderu pilastriem un kolonnām, klasiskām flīzēm, festoniem un citām arhitektoniskām un ornamentālām detaļām. Pēc Pirmā pasaules kara ēkas piebūvē darbojās Cafe de Paris. 1956.-2014. gadā ēkā atradās Latvijas Nacionālā bibliotēka.Visual Studio
 Krišjāņa Barona iela 71, 2. Rīgas pilsētas pamatskola.

 Ielu savienojumi 
Krišjāņa Barona iela ir savienota ar šādām ielām:
 Aspazijas bulvāris
 Radio iela
 Raiņa bulvāris
 Merķeļa iela
 Alfrēda Kalniņa iela
 Elizabetes iela
 Dzirnavu iela
 Pērses iela
 Blaumaņa iela
 Lāčplēša iela
 Ģertrūdes iela
 Martas iela
 Stabu iela
 Bruņinieku iela
 Matīsa iela
 Lielgabalu iela
 Dainas iela
 Artilērijas iela
 Tallinas iela
 Ērgļu iela
 Pērnavas iela
 Zemitāna iela
 Brīvības iela

 Senu attēlu galerija 

 Skatīt arī 
 Centra rajons

 Atsauces 

Kategorija:Ielas Rīgas centrā
Kategorija:Ielas Grīziņkalnā
Kategorija:Krišjānis Barons