Staipekņu nodalījums

Staipekņu nodalījums (Lycopodiophyta) ir viens no trim paparžaugu (Pteridophytes) nodalījumiem. Pastāv vairākas pasaulē plaši atzītas paparžaugu klasifikācijas sistēmas. Atšķirības izpaužas ne tikai iedalījumā dzimtās, bet arī augstākajos taksonos. Tāpēc dažādos informācijas avotos staipekņi var būt klasificēti kā paparžaugu nodalījuma (Pteridophyta) staipekņu apakšnodalījums (Lycopodiophytina).N. Priedītis Enciklopēdija Latvijas augi. Rīga : Gandrs, 2014. 38. lpp. ISBN 978-9934-8015-2-5

Staipekņu nodalījuma augi ir vieni no senākajiem un primitīvākajiem vaskulārajiem augiem. Tie auga jau pirms 420 miljoniem gadu, fosilas sugas ir zināmas no silūra perioda. Callow, R. S.; Cook, Laurence Martin (1999). Genetic and evolutionary diversity: the sport of nature. Cheltenham: S. Thornes. . Lielākā sugu daudzveidība bija karbona periodā, kad staipekņi dominēja purvainajos mežos. Tie bija lakstaugi, krūmi un arī lieli koki. Mūsdienās staipekņi ir tikai lakstaugi.Rokasgrāmata bioloģijā. Rīga : Zvaigzne ABC, 2015. 177. lpp. ISBN 978-9934-0-1595-3. Staipekņu nodalījumā ir viena klase ar 18 ģintīm un vairāk nekā 1300 sugām.PPG I (2016). "A community-derived classification for extant lycophytes and ferns". Journal of Systematics and Evolution. 54 (6): 563–603.

 Apraksts 
No mūsdienās sastopamām augu sugām staipekņu nodalījumā ietilpst mūžzaļi lakstaugi ar ložņājošiem vai stāviem stumbriem. Staipekņu stumbriem nav kambija. Lapas ir sīkas, daudzām sugām pie lapu pamatnes ir maza, ūdeni uztveroša piedeva — mēlīte.Langenfelds V.., Ozoliņa E., Ābele G. Augstāko augu sistemātika. Rīga: Zvaigzne, 1973. 

Staipekņi, tāpat kā visi paparžaugi, attīstās ar paaudžu maiņu un to attīstības ciklā dominē bezdzimumpaaudze — sporofīts, uz kura attīstās sporangiji ar sporām. No sporām, pēc to izsēšanās, meža trūdu kārtā attīstās dzimumpaaudze gametofīts, ko sauc par protalliju. Tā attīstība saistīta ar mikorizas sēni, kura pirmdīglī ieviešas jau agrā attīstības stadijā. Ja tas nenotiek, protallijs aiziet bojā. Staipekņu nodalījumā ir gan izospori, gan heterospori augi. Izosporiem augiem visas sporas ir vienādas, no tām attīstās vienveidīgi protalliji ar abu veidu dzimumšūnām. Heterosporajiem augiem ir divējādas sporas. No lielākajām, ar barības vielām bagātajām, sporām veidojas protalliji ar sievišķajām dzimumšūnām, bet no mazākajām — protalliji ar vīrišķajām dzimumšūnām. Apaugļošanās saistīta ar ūdens vidi, kas atvieglo vīrišķo dzimumšūnu pārvietošanos. Pēc apaugļošanās veidojas jauns sporofīts ar stumbru, saknēm un lapām.

Daudzi staipekņu nodalījuma augi sastopami tropu vai mērenās joslas mežos. Ezereņu dzimtā pārsvarā ir ūdensaugi un pārmitru vietu augi.

No staipekņu nodalījuma Latvijā sastopami staipekņu dzimtas (Lycopodiaceae) un ezereņu dzimtas (Isoétaceae) augi. 

 Klasifikācija 

 klase 
 †  klase Zosterophyllopsida

† izmirusi augu grupa

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Staipekņi

Kategorija:Staipekņi