Operētājsistēmu saraksts

Operētājsistēmas var klasificēt pēc to bāzes tehnoloģijas (Unix-veidīgās OS un Unix pēcteči), licences tipa, pēc tā vai OS attīstās arī mūsdienās (novecojušas vai mūsdienu OS), pēc pielietojuma un pēc daudziem citiem faktoriem.

 Proprietārās 

 Agrīnās 
 CTSS (The Compatible TimeShare System, izstrādāta MIT — Masačūsetsas tehnoloģiskais institūts).
 Incompatible Timesharing System (The Incompatible Timeshare System, izstrādāta MIT priekš DEC 10 / 20 serveriem).
 THE.
 MULTICS (Bell Labs projekts, GE un MIT).
 Master programme, izstrādāja LEO computer, Leo III 1962. gadā.
 Business Operating System (BOS).
 Commodore PET, Commodore 64 un Commodore VIC-20.
 Sinclair Micro un QX, u.c.
 TRS-DOS, ROM OS (uzlabots Microsoft BASIC interpretators ar failu sistēmas atbalstu).
 TI99-4.
 FLEX no Technical Systems Consultants Motorola 6800 un 6809: SWTPC, Tano, Smoke Signal Broadcasting, Gimix un citiem mikrodatoriem.
 HDOS — Heath DOS, mikrodatoriem.
 Cray Operating System Cray Research superdatoriem.

 Acorn 
 Arthur
 ARX
 MOS (uz BBC Micro un BBC Master)
 RISC OS
 RISCiX

 Atari ST 
 TOS
 MultiTOS
 MiNT

 Apple 
 A/UX
 Apple Darwin
 Apple DOS
 GS/OS
 Mac OS
 Mac OS 8
 Mac OS 9
 Mac OS X
 10.0 Cheetah
 10.1 Puma
 10.2 Jaguar
 10.3 Panther
 10.4 Tiger
 10.5 Leopard
 10.6 Snow Leopard
 ProDOS
 SOS

 Be korporācija 
 BeOS
 BeIA
 Zeta

 Control Data Corporation 
 CDC KRONOS
 CDC NOS
 CDC SCOPE

 DEC/Compaq/HP 
 AIS
 OS-8
 ITS (PDP-6 un PDP-10)
 TOPS-10 (priekš PDP-10)
 TOPS-20 (priekš PDP-10)
 WAITS
 TENEX (no BBN)
 RSTS/E (strādāja vairākos mašīnu tipos, galvenokārt PDP-11)
 RSX-11 (daudzlietotāju daudzuzdevumu OS priekš PDP-11)
 RT-11 (vienlietotāja priekš PDP-11)
 RTE-II (reālā laika OS priekš HP-2000/2100)
 VMS (no DEC priekš VAX datoru sērijas, vēlāk pārsaukta par OpenVMS)
 HP-UX no HP
 NonStop OS — izstrādāja Tandem Computers kompānija
 OSF/1 (no DEC; divreiz pārsaukta, vispirms par Digital UNIX, vēlāk par Tru64 UNIX)

 IBM 
 IBSYS
 OS/2
 OS/2 v1.0 — izlaista 1987. gada decembrī. Viena no pirmajām OS ar procesora 80286 daudzuzdevumu režīma atbalstu.
 OS/2 v1.10SE — izlaista 1988. gada oktobrī. SE = Standard Edition.
 OS/2 v1.10EE — 1989. gads.
 OS/2 v1.20 — 1989. gads. SE un EE redakcijas. Uzlabots Presentation Manager.
 OS/2 v1.30 — 1991. gads. Arī SE un EE redakcijas.
 OS/2 v2.00 — 1992. gada pavasaris. Pirmā OS/2 versija, kuras darbam nepieciešams 80386 procesors ar tā aizsargāto režīmu.
 OS/2 v2.10 — 1993. gada maijs.
 OS/2 v2.11 — 1993. gada beigas. Nesatur Win-OS/2 apakšsistēmu un var tikt uzstādīta virs Windows 3.1. Tā ir lētāka par citām OS/2 versijām.
 OS/2 v3.0 «Warp» un «Warp Connect» — 1994. gada oktobris.
 OS/2 v4.0 «Merlin» — 1996. gada septembris.
 OS/2 Warp 4.5 Server for E-business «Aurora» — 1999. gada aprīlis. Turpmākie atjauninājumi ieguva nosaukumus CP1 un CP2 (Convenience Package) un bāzējās uz Aurora.
 eComStation
 AIX — Unix-veidīga OS
 AIX/RT
 AIX/6000
 AIX PC
 AIX/ESA
 AIX/370
 AIX 5L
 DYNIX — Unix-veidīga OS, izstrādāja kompānija Sequent Computer Systems
 OS/400
 VM
 DOS/360
 DOS/VSE
 OS/360 — pirmā OS priekš System 360 arhitektūras
 MFT — vēlāk pārsaukta par OS/VS1
 MVT — vēlāk pārsaukta par OS/VS2
 SVS
 MVS — MVT versija
 TPF
 ALCS
 OS/390
 z/OS — nākamā versija pēc IBM OS/390
 z/VM — VM versija
 z/VSE — VSE versija
 Basic Operating System — pirmā OS priekš System 360 arhitektūras
 PC DOS — OEM-versija MS-DOS, vēlāk tika pilnveidota.

 ICT/ICL 
 GEORGE
 VME
 DME
 TME

 Microsoft 
 MSX-DOS
 MS-DOS
 Xenix — Unix licencēta versija; pārdota SCO 1990. gados
 Microsoft Windows
 Windows 1.0
 Windows 2.0 (priekš 80286)
 Windows 3.0 — pirmā versija ar komerciālu veiksmi
 Windows 3.1
 Windows for Workgroups 3.11
 Windows 9x — Windows 4.x versijas
 Windows 95 (Windows 4.00.950 versija)
 Windows 98 (Windows 4.10.1998 versija)
 Windows Me (Windows 4.90.3000 versija)
 Windows NT — OS, kuru izstrādāja Microsoft no 1988. gada, ar darba nosaukumu OS/2 Version 3.
 Windows NT 3.1 — pirmā Windows NT versija, izlaista 1993. gada 27. jūlijā
 Windows NT 3.5 (varianti: Workstation — priekš darba stacijām un Server — priekš serveriem)
 Windows NT 3.51 — Windows NT 3.5 uzlabotā versija
 Windows NT 4.0 (varianti: Workstation — darba stacijām un Server — serveriem)
 Windows 2000 (Windows NT 5.0 versija)
 Windows XP (Windows NT 5.1 versija — iekšēji bāzēta uz Windows 2000 kodola); varianti: Home, Professional, Tablet PC Edition, Media Center Edition, Embedded
 Windows Server 2003 (Windows NT 5.2 versija) — Windows XP variants priekš serveriem
 Windows Compute Cluster Server 2003 — Windows XP variants darbam ar klāsteru sistēmām
 Windows XP Embedded — Windows XP variants priekš iebūvētajām sistēmām
 Windows Vista (Windows NT 6.0 versija)
 Windows Server 2008 (Windows NT 6.0 versija) — Windows Vista variants priekš serveriem
 Windows HPC Server 2008 — Windows Compute Cluster Server 2003 aizvietotājs klāsteru sistēmām
 Windows Home Server
 Windows Vista for Embedded Systems — Windows Vista variants iebūvētajām sistēmām
 Windows 7 (Windows NT 6.1 versija)
 Windows Server 2008 R2 (Windows NT 6.1 versija) — Windows 7 variants darbam ar serveriem
 Windows CE (compact edition — kompaktā redakcija) — reālā laika OS priekš iebūvētajām sistēmām, mobilajiem telefoniem, plaukstdatoriem un robotiem.
 Windows Mobile, Pocket PC — Windows CE versijas mobilajiem telefoniem un plaukstdatoriem.
 Windows Embedded — Windows CE versijas iebūvētajām sistēmām, ieskaitot

robotus.
Windows 8
Windows 8.1
Windows 10

 Novell 
 NetWare — tīkla OS
 NetWare 3.x, tajā skaitā Netware v3.12
 NetWare 4.x
 NetWare 5.x
 NetWare 6.x
 Novell DOS
 UnixWare — izveidota uz UNIX System V bāzes 1995. gadā.
 openSUSE — GNU/Linux OS distributīvs, kura izstrādātājs ir kompānija Novell, Inc.
 Open Enterprise Server — tīkla OS, ietver sevī Novell NetWare, openSUSE un tīkla servisus.

 Strawberry Development Group 
 EROS
 CapROS

 Sun Microsystems 
 SunOS — Unix-veidīga OS, bāzēta uz BSD Unix realizācijas
 SunOS 4.x — (Solaris 1.x)
 Solaris — Unix-veidīga OS, kura bāzēta uz UNIX System V realizācijas Release 4 + elementi no SunOS
 SunOS 5.x — (Solaris 2.x, 7.x un vēlākas versijas)
 Java Desktop System

 Citas Unix-veidīgas OS un POSIX-savietojamās 
 Aegis/OS (Apollo Computer)
 CLIX no Intergraph
 Cromix (Unix-emulating OS from Cromemco)
 Coherent (Unix ОS no Mark Williams Co. priekš personālajiem datoriem)
 DNIX
 DYNIX — Unix-veidīga OS, kuru izstrādāja kompānija Sequent Computer Systems
 Idris
 IRIX no SGI
 NeXTStep — savu attīstību ieguva ОС Mac OS X pēc NeXT un Apple apvienošanās
 OPENSTEP
 OS-9 — Unix-veidīga RTOS, priekš procesora Motorola 6809
 OS-9/68k (priekš procesora Motorola 680x0; izveidota no OS-9)
 OS-9000
 QNX (POSIX, mikrokodola OS; izmanto reālā laika iebūvētajās sistēmās)
 Rhapsody
 RiscOS
 SCO UNIX (no Santa Cruz Operation, nopirka kompānija Caldera, vēlāk pārsaukta par SCO)
 System V - faktiski pēdējais "tīrais" Unix. Visu pārējo parasti sauc par Unix-veida OS.
 UNIflex 
 Ultrix (pirmā Unix versija priekš VAX un PDP-11 no DEC, bāzēta uz BSD)
 Unicos (Unix priekš superdatoeim Cray Research Inc.)
 Venix

 Atvērtā koda OS 

 Unix-veidīgās OS 
 BSD (Berkeley Software Distribution, Unix realizācija priekš DEC VAX) un tās variācijas:
 386BSD
 DesktopBSD
 DragonFly BSD
 FreeBSD
 MidnightBSD
 NetBSD
 OpenBSD — galvenais akcents ir drošība
 PC-BSD
 TrianceOS
 TrueBSD
 GNU/Hurd (OS, kas realizēta kā serveru kopums, kuri strādā uz Mach mikrokodola)
 Hurd/L4 (OS, realizēta kā serveru kopums, kuri strādā uz L4 mikrokodola)
 GNU/Linux
 Linux (pats populārākais brīvais Unix-veidīgais Os kodols)
 Cosmoe (bāzēta uz «Linux» kodola un izmanto daudz AtheOS koda, līdzīga BeOS)
 OpenSolaris (projekts Solaris atvērtajam kodam)
 AuroraUX
 BeleniX
 Jaris
 MilaX
 marTux
 Nexenta OS
 NexentaStor
 OpenSolaris for System z
 OSUNIX
 Polaris
 SchilliX
 StormOS
 Plan 9 (izstrādāja Bell Labs)
 Plan B (radās no Plan 9)
 Off++ (radās no Plan 9)
 Inferno (Os uz virtuālās mašīnas bāzes, radās no Plan 9)
 SSS-PC (izstrādāta Tokijas Universitātē)

 Windows-savietojamās 
 ReactOS

 Izpētes Unix-veidīgās OS 
 UNIX (izveidoja Bell Labs 1970. gadā, Kena Tompsona ideja)
 Mach (no CMU kodolu izstrādātājiem; skat.: NeXTSTEP)
 Minix (mācību Os priekš Endrū Tanenbauma)
 Amoeba (izstrādāja Endrū Tanenbaums)
 K42 (izstrādā IBM)
 MISS (pirmā Krievijas Unix-veidīgā OS)
 ДЕМОС (padomju Unix klons)
 ИНМОС (Инструментальная мобильная операционная система — izstrādāta Padomju Savienībā 1985. gadā elektroniski vadāmo mašīnu institūtā.).

 Izpētes ne-Unix veida OS 
 3OShttp://www.3os.ru papildinformācija — Object Oriented Operation System
 NemesisNemesis — izpētes OS, ko izstrādāja Kembridžas Universitātē
 TUNES — 1994. gads
 V (operētājsistēma) — Stanford, agrie 1980-gadi
 Microsoft Singularity

 MS-DOS kloni 
 QDOS (Quick and Dirty Operating System) — CP/M klons, izveidots 1980. gadā, Seattle Computer Products (SCP) priekš jaunajiem procesoriem Intel 808x, to nopirka Microsoft par 50 000 dolāriem un tad Os kļuva par MS-DOS/PC-DOS.
 MS-DOS — разработана Microsoft для IBM PC-совместимых машин.
 PC-DOS — DOS versija no IBM.
 DR-DOS — ОS no Digital Research, vēlāk Novell, Caldera, Siemens AG …; tagad izmanto specifiskos uzdevumos.
 FreeDOS — brīvā DOS, mērķis - 100 % savietojamība ar MS-DOS.
 PTS-DOS — ОS no PhysTechSoft (Krievija).
 ROM-DOS — ОS no Datalight iebūvētajām sistēmām.
 АДОС — padomju klons priekš PC Искра-1030.
 Альфа-ДОС — padomju klons priekš PC ЕС-1840.
 ЯНУС — padomju klons priekš PC ЕС-1840.

 Autoru/iekšējas, ne-Unix u.c. 
 A2 — jauns nosaukums priekš Bluebottle (skat. arī: AOS)
 AOS — OS kura izveidota "Oberon" projekta ietvaros — operētājsistēma un kompilators)
 AROS (AROS Research Operating System), atvērtā koda OS, tajā skaitā arī priekš x86 procesoriem, idejas pēctecis no AmigaOS
 AtheOS
 Bluebottle — AOS idejas turpinājums, mūsdienu versijas A2.
 CP/M (Control Program/Monitor)
 CP/M-80 (CP/M priekš Intel 8080/8085 un Zilog Z80 no Digital Research))
 CP/M-86 (CP/M priekš Intel 8088/86 no Digital Research)
 MP/M-80 (daudzprogrammu versija CP/M-80 no Digital Research)
 MP/M-86 (daudzprogrammu versija CP/M-86 no Digital Research)
 МикроДОС (izveidota PSRS uz CP/M 2.2 bāzes)
 UCSD P-System (portatīvā programmēšanas vide/operētājsistēma/virtuālā mašīna, kuru izstrādāja Kalifornijas universitāšu studenti Sandjego, uzrakstīta PASCAL valodā)
 FLEX9 — no TSC priekš Motorola 6809, FLEX pārmantotāja, strādāja uz Motorola 6800.
 JavaOS — galvenais komponents ir Java VM.
 SSB-DOS — no TSC priekš Smoke Signal Broadcasting, FLEX paveids.
 DESQView daudzuzdevumu iestatījums uz MS-DOS lai palaistu MS-DOS pielikumus daudzuzdevumu režīmā, 1985. gads. Teksta saskarne. Pēdējā versija: 2.70. 
 DV/X — DESQView attīstība, saskarne un protokols līdzīgs kā X Window System.
 GEOS (8 bitu, Commodore 64 datoriem); PC/GEOS (16 bitu IBM PC datoriem)
 NewOS open source
 Оберон (operētājsistēma), izstrādāja ETH-Zurich priekš Ceres darba stacijām un Chameleon. Skat. arī Oberon.
 osFree — open source вариант OS/2.
 TripOS, 1978
 VisiOn (pirmais grafiskais lietotāja saskarne priekš PC, komerciālas veiksmes nebija.)
 VME no International Computers Limited (ICL)
 MorphOS (uz Quark mikrokodola, ar API savietojamību AmigaOS 3.1)
 NetWare (no Novell)
 Pick (licencēta un pārsaukta)
 Primos no Prime Computer (dažreiz arī PR1MOS vai PR1ME)
 OSD/XC no Fujitsu-Siemens 
 OS-IV no Fujitsu (bāzējas uz MVS no IBM)
 MSP no Fujitsu (OS-IV pēctecis)
 SkyOS — komerciāla OS priekš PC.
 Syllable (attīstījās uz AtheOS bāzes)
 Haiku-OS atvērtā koda BeOS klons
 TinyOS
 TSX-32 daudzudzevumu 32 bitu OS priekš DOS-pielikumiem, daļēji atvasināta no OS/2, DESQView un firmas DEC operētājsistēmām. `1993. gads. Atšķīrās ar pašu ātrāko FAT16 failu sistēmas realizāciju.

 Siemens AG 
 BS1000
 BS2000
 BS3000 (funkcionāli līdzīga OS-IV un MSP no Fujitsu)
 VM2000
 SINIX — Unix-veidīga OS, agrāk saucās par Reliant UNIX, izveidota uz DC/OSx bāzes
 DC/OSx — DataCenter/OSx, Siemens AG.

 «Mājas» OS 
 KolibriOS (projekts izveidots uz MenuetOS un tas ietilpst vienā disketē)
 LainOS — projekts bāzēts uz FreeBSD. 
 MenuetOS (ietilpst vienā disketē)
 Miraculix
 Panalix
 Syllable (gandrīz pilnībā savietojama ar POSIX)
 Trion Operating System
 Висопсис (VISOPSYS — Vizuālā operētājsistēma)
 UzhOS
 XSKernelXSystem Kernel Project — Os kodola projekts ar koda nosaukumu XSystem.
 FOS — mikrokodola OS.
 ExeOS (Os projekts, kas bāzēts uz mikrokodola arhitektūras)
 SymbOS — daudzuzdevumu grafiskā OS priekš Amstrad CPC, Amstrad PCW un MSX.

 Priekš БК 
OS, kuras strādā uz БК-0010, БК-0010-01, БК-0011 un БК-0011М

 ANDOS
 MK-DOS
 CSI-DOS
 NORD
 ОС БК-11 (variants RT-11)
 AO-DOS
 BASIS
 DOSB10
 PascalDOS
 MicroDOS
 DX-DOS
 HC-DOS
 RT-11 
 NORTON-БК
 РАМОН
 KMON
 Turbo-DOS
 BKUNIX

 Priekš Spectrum 
 +3DOS
 C-DOS
 CP/M
 Doors
 IS-DOS
 PinkFloyd
 TASiS
 TR-DOS

 Pielikuma sistēmas 

 Plaukstdators (PDA) 
 Palm OS no Palm Inc; tagad PalmSource
 Pocket PC, Windows Mobile no Microsoft
 EPOC — sākumā no Psion (Lielbritānija), tagad izgatavo Symbian, zem markas Symbian OS.
 Windows CE no Microsoft
 GNU/Linux uz Sharp Zaurus
 PEN/GEOS

 Viedtālruņi 
 Windows Mobile uz Windows CE bāzes
 GNU/Linux
 Google Android uz HTC T-Mobile G1;
 Palm webOS uz Palm Pre;
 Maemo uz Nokia 770 Internet Tablet, Nokia N800, N810 un Nokia N900;
 OpenMoko Neo 1973 Neo FreeRunner ierīcēs;
 MontaVista Mobilinux uz Motorola A760, E680;
 EZX Linux uz Motorola A1200, A1600, E6;
 MOTOMAGX uz Motorola ZINE ZN5;
 LiMo Platform;
 Access Linux Platform uz Edelweiss;
 Bada.
 Symbian OS
 IPhone OS — ОS priekš Apple iPhone
 BlackBerry OS
 JavaFX Mobile
 PEN/GEOS, GEOS-SC

 Klēpjdatori, mobilās interneta ierīces 
 EPOC32 Release 5 uz Psion netBook 1999. gads;
 Microsoft Windows CE uz Psion Teklogix netBook Pro 2003. gadā, uz Elonex Smartbook u.c.
 Microsoft Windows CE MID в Toshiba JournE;
 GNU/Linux
 Xandros Linux;
 Xubuntu;
 Eeebuntu;
 Linpus Linux Lite uz Acer Aspire One;
 Google Android uz Acer Aspire One;
 Ubuntu Netbook Remix;
 Moblin for Netbooks;
 Google Chrome OS.

 Maršrutizatori un citas tīkla iekārtas 
 CatOS no Cisco
 IOS no Cisco
 IOS XR no Cisco (uz QNX bāzes)
 IPSO no Nokia
 JUNOS no Juniper Networks
 LinkBuilder no 3Com
 MikroTik RouterOS no MikroTik
 PIX OS no Cisco
 RapidOS no Riverstone Networks
 Orix no Avaya

 Mikrokontrolieriem, iebūvētajām sistēmām un reālā laika OS 
 Contiki
 eCos
 FreeRTOS
 INTEGRITY
 ITRON
 LynxOS
 Montavista Linux
 Nucleus
 QNX
 OS-9 — no Microware
 OS-9000 — no Microware
 OSA OSA : Документация [PIC24] — priekš PIc mikrokontrolieriem no Microchip firmas
 OSE no ENEA
 OSEK
 RDOS
 RTEMS opensource (GPL-like licence)
 RTOS
 ThreadX
 TRON OS izveidoja — Ken Sakamura
 uC/OS-II mikrokontrolieriem
 scmRTOS — mikrokontrolieriem
 μClinux
 VxWorks
 SalvoPumpkin: Salvo, the RTOS that runs in tiny places — mikrokontrolieriem

 Izdomātas operētājsistēmas 
Neeksistējošas operētājsistēmas, kuras ir pieminētas jokos, grāmatās, filmās, datorspēlēs u.c.
 ALTIMIT OS — no .hack visuma.
 Hyper OS — no Patlabor.
 Wheatonix — 1. aprīļa joks.
 Digitronix — no The Hacker Files.
 Luna/X — 1. aprīļa joks no Google 2004. gadā.Google Jobs
 SexLinux — linuxcenter.ru pirmā aprīļa joks.
 Finux — no Nila Stīvensona grāmatas Cryptonomicon.
 Windows Home — no Sergeja Lukjaņenko grāmatu sērijas «Лабиринт отражений».
 Macrohard Nondows Twista — no "Space Rangers 2: Dominators" datorspēles.
 Okna 96 — no multiseriāla «Смешарики».
 REXXOS
 GlaDOS — no spēles Portal.

 Skatīt arī 
 Operētājsistēma
 Operētājsistēmu izveides hronoloģija

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Informācija par operētājsistēmām Dmoz.org

Kategorija:Operētājsistēmas
Kategorija:Uzskaitījumi