Eiropas kultūras galvaspilsēta

Eiropas kultūras galvaspilsēta ir pilsēta, kurai viena noteikta kalendārā gada laikā Eiropas Savienība ir devusi tiesības popularizēt tās kultūras dzīvi un attīstību. Eiropas kultūras galvaspilsētas statusu vairākas pilsētas Eiropā izmantojušas, lai uzlabotu savu kultūras dzīvi un starptautisko tēlu. Pirmajās divās desmitgadēs šādu statusu pilsētas pārsvarā ieguva to vēsturiskā mantojuma, pasākumu plāna un infrastruktūras un finanšu potenciāla dēļ. Eiropas Komisijas pasūtītajā Roberta Palmera pētījumā 2004. gadā secināts, ka Eiropas kultūras galvaspilsētas statuss pilsētām bijis kā katalizators to kulturālajai izaugsmei un transformācijai. Tādēļ mūsdienās viens no kritērijiem, nosakot Eiropas kultūras galvaspilsētas statusu, ir iespējamais šāda statusa iespaids uz izvēlētās pilsētas potenciālu un apmēru sociāli ekonomiskajā attīstībā. Pastāv uzskats, ka EKG sociālie un ekonomiskie ieguvumi pieaug, ja pasākumi tiek iestrādāti kā daļa no ilgtermiņa uz kultūru balstītas pilsētas un apkārtējo reģionu attīstības stratēģijas.Burkšienė, V., Dvorak, J., Burbulytė-Tsiskarishvili, G. (2018). Sustainability and Sustainability Marketing in Competing for the Title of European Capital of Culture. Organizacija, Vol. 51 (1), p. 66-78 https://content.sciendo.com/view/journals/orga/51/1/article-p66.xml 

 Vēsture 
Eiropas kultūras galvaspilsētas programmu sākotnēji sauca par Eiropas kultūras pilsētas programmu, kuras pamatlicēja 1983. gadā bija Grieķijas kultūras ministre Melina Merkuri. Merkuri uzskatīja, ka kultūrai netiek pievērsta pietiekama uzmanība kā politikai un ekonomikai un, tādēļ pievēršama lielāka uzmanība Eiropas dalībvalstu kultūru popularizēšanai. 1985. gadā programma tika īstenota un par pirmo šā statusa ieguvēju kļuva Atēnas. Vācijas prezidentūras laikā 1999. gadā programmu pārdēvēja par Eiropas kultūras galvaspilsētu.

 Eiropas kultūras galvaspilsētu uzskaitījums 
 Gads Pilsēta un valsts Piezīmes un ārējās saites 1985  1986  1987  1988  1989  1990  1991  1992  1993  1994  1995  Luksemburga, Luksemburga 1996  1997  1998  1999  2000  Eiropas Savienība vēlējās 2000., tūkstošgades gadu, atzīmēt īpašā veidā, ļaujot 9 Eiropas pilsētām kļūt par kultūras galvaspilsētu, ieskaitot trim no valstīm, kas Savienībā iestājās tikai 2004. gads|2004. gadā]], un divām pilsētām no valstīm, kuras joprojām nav Eiropas Savienības dalībvalstis.         2001   2002   2003  Graz 2003  2004   2005  2006  2007  Luksemburga, Luksemburga  Sibiu 2007 2008   2009  Linz 2009  2010  Pārstāvēja visu Rūras apgabalu ar nosaukumu Ruhr.2010   2011   2012   Maribor 2012  2013   Pārstāvēja arī Marseļas apgabalu ar nosaukumu Marseille-Provence 2013 (MP2013) 2014  Skatīt vairākː Rīga 2014  Umeå 2014 2015  Mons 2015  Plzeň 2015 2016  San Sebastián 2016  Wrocław 2016 2017  Aarhus 2017  Paphos 2017  2018  Leeuwarden 2018  Valletta 2018 2019  Matera 2019  Plovdiv 2019 2020  Galway 2020   Rijeka 2020  2021 — Tā kā COVID-19 pandēmijas ierobežojumu dēļ nebija pilnvērtīgi iespējams rīkot visus kultūras galvaspilsētas pasākumus, Eiropas Parlaments atbalstīja ieceri pārbīdīt kultūras galvaspilsētu grafiku par vienu gadu, šo titulu 2021. gadā nepiešķirot nevienai pilsētai. 2020. gada kultūras galvaspilsētām Golvejai un Rijekai bija atļauts kultūras galvaspilsētas titulu saglabāt līdz 2021. gada aprīlim. 2022  Esch-sur-Alzette 2022  Kaunas 2022  Novi Sad 2022  2023  Eleusis 2023   Timișoara 2023  Kopā ar Balatona ezera apkārtni kā Veszprém-Balaton 2023  2024  Tartu 2024  Kopā ar Zalckammergūtas novadu kā Salzkammergut 2024   Bodø 2024  2025  Chemnitz 2025  Pasākumi notiks arī Gorīcijā, Itālijā ar nosaukumu GOǃ 2025

 Turpmākajos gados 
 Gads Pilsēta un valsts Piezīmes un ārējās saites 2026  Trenčín 2026  Oulu 2026 2027  Liepāja 2027   Évora 2027 2028  České Budějovice 2028  Bourges 2028  Skopje 2028 2029  Kiruna 2029  Lublin 2029 2030  Leuven 2030  Larnaka 2030  Nikšić 2030 2031  Kandidātpilsētasː Birgu un Viktorija.  Potenciālās kandidātpilsētasː Burgosa, Granada, Heresa de la Frontera, Kaseresa, Ovjedo, Laspalmasa de Grankanārija, Toledo. 2032    Potenciālās kandidātpilsētas: Helsingēra, Nestveda 2033  Potenciālās kandidātpilsētas: Pezāro/Urbīno, Turīna, Viterbo  Potenciālā kandidātpilsēta: Hērlena Tiks paziņots Kultūras galvaspilsētas titulam var pieteikties pilsētas no Eiropas Savienības kandidātvalstīm — Albānijas, Bosnijas un Hercegovinas, Gruzijas, Melnkalnes, Moldovas, Serbijas, Turcijas, Ukrainas un Ziemeļmaķedonijas —, no potenciālajām kandidātvalstīm — Kosovas —, kā arī no EBTA dalībvalstīm — Islandes, Lihtenšteinas, Norvēģijas un Šveices.

 Karte 

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Eiropas Parlaments - Eiropas kultūras galvaspilsētas 
 European Commission - European Capitals of Culture
 Association of Candidate Cities to the European Capital of Culture

Kategorija:Eiropas kultūra