Inese Jaunzeme

Inese Jaunzeme ( — ) bija latviešu vieglatlēte, šķēpa metēja, pēc sportistes karjeras beigām — ārste, medicīnas zinātņu doktore.  Melburnā viņa ar rezultātu  izcīnīja zelta medaļu šķēpa mešanas sacensībās, kas bija pirmais olimpiskais zelts Latvijas sporta vēsturē. I. Jaunzemes personiskais rekords ir 55,73 metri, ko viņa uzrādīja 1960. gadā Tartu (Igaunija). Latvijas rekords viņai piederēja laika posmā no  līdz , kopumā rekordu labojusi piecas reizes, uzlabojot to no 49,36 m līdz 55,73 m. Laika posmā no 1999. gada līdz nāvei viņa bija Latvijas Olimpiešu kluba prezidente. Viņa bija viena no ikgadējās Latvijas sakopšanas talkas idejas autorēm, 2002. gadā aizsākot lielās talkas tradīciju.

 Karjera 
Viņas rezultātu attīstība bija strauja, jo vēl 1950. gadā viņas labākais rezultāts bija 34,60 m, bet 1952. gadā jau 40,37 m. Lielākā rezultātu un tehnikas attīstība sekoja, kad par viņas treneri kļuva Alberts Putāns, kas 1940. gados bija labākais Latvijas vesera metējs.

Inese Jaunzeme lielāko popularitāti iemantoja pirms , šajā gadā viņa kļuva par LPSR rekordisti Tallinā (49,36 m).

1956. gadā Jaunzeme bija ceturtā labākā šķēpa metēja pasaulē, atpaliekot vien no igaunietes Virves Rolaides, vācietes Almūtes Bremmeles un ungārietes Elizabetes Vigas. Melnburnas Olimpiskajās spēlēs viņa guva uzvaru ar rezultātu , viņa kļuva par pirmo latvieti, kas Olimpiskajās spēlēs izcīnījusi medaļu. Pēc četriem gadiem Romas Olimpiskajās spēlēs zeltu šķēpa mešanā izcīnīja cita Latvijas sportiste — Elvīra Ozoliņa. Jaunzemes straujā karjeras izaugsme šķēpa mešanā gan neturpinājās.

Četras reizes kļuvusi par Latvijas PSR čempioni (1952, 1956, 1958, 1960), kā arī 1956. un 1957. gadā viņu atzina par Latvijas populārāko sportisti.

Mirusi .

 Privātā dzīve 
I. Jaunzemei ir trīs meitas, četri mazbērni un trīs mazmazbērni. PSRS laikos viņa bija Latvijas Sporta kino federācijas prezidente. Izglītību ieguva Rīgas Medicīnas institūtā, ko absolvēja 1960. gadā. 1970. gadā saņēma Latvijas PSR Valsts prēmiju par līdzdalību jaunas kaulu saaudzēšanas metodes izstrādē. Desmit gadus strādāja par ķirurģi, 36 gadus lasīja medicīnas lekcijas.

 Sasniegumi 
Pārstāvētā valsts: 1952Latvijas PSR čempionāts1. vieta40,04 m1956PSRS Tautu spartakiāde3. vietaLatvijas PSR čempionāts1. vieta43,90 mOlimpiskās spēles1. vieta53,86 m1958Latvijas PSR čempionāts1. vieta46,42 m1960Latvijas PSR čempionāts1. vieta45,16 m1964"Dinamiāde"1. vieta51,26 m

 Piemiņa 
  Traumatoloģijas un ortopēdijas slimnīcas parkā, Rīgā, tika atklāts tēlnieka Ojāra Feldberga veidotais piemiņas akmens.
 2023. gadā Ineses Jaunzemes vārdā nosaukta iela Šmerļa mežā Rīgā.

 Apbalvojumi 
 1957: Darba Sarkanā Karoga ordenis
 1996: SOK balva
 1998: LOK Goda zīme
 2001: Triju Zvaigžņu ordenis

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Ineses Jaunzemes biogrāfija 

Kategorija:1932. gadā dzimušie
Kategorija:Aizkraukles novadā dzimušie
Kategorija:Pļaviņās dzimušie
Kategorija:2011. gadā mirušie
Kategorija:Latvijas vieglatlētes
Kategorija:Šķēpa metēji
Kategorija:Latvijas mediķi
Kategorija:1956. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Kategorija:Latvijas olimpiskie medaļnieki
Kategorija:Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Kategorija:PSRS Nopelniem bagātie sporta meistari
Kategorija:Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie
Kategorija:Olimpiskie zelta medaļnieki vieglatlētikā
Kategorija:PSRS vieglatlētes
Kategorija:Padomju Savienības olimpiskie zelta medaļnieki