Sirēnas (zīdītāji)

Sirēnas (Sirenia) ir zīdītāju viena no placentāļu (Eutheria) apakšklases kārtām. Sirēnu kārtā mūsdienās dzīvojošas ir tikai divas ģintis no divām dažādām dzimtām: jūrasgovis (Dugong) un lamantīni (Trichechus). Bieži sirēnas kopumā sauc par jūrasgovīm. Lamantīni no jūrasgovīm atšķiras ar galvaskausa un astes formu.

Lielākā daļa sirēnu ir aizvēsturiski dzīvnieki, un ziņas par tiem ir iegūtas no fosilijām. Sirēnu kārta radās pirms 50 miljoniem gadu eocēnā. Tomēr Stellera jūrasgovs (Hydrodamalis gigas), kas pieder jūrasgovju dzimtai (Dugongidae), izmira ne tik sen, 18. gadsimtā. Sirēnas ir ūdens dzīvnieki, tās dzīvo gan saldūdens tilpēs, piemēram, slapjos purvos, upēs, upju grīvās, pārplūdušās zemienēs, gan seklajās jūras piekrastēs.

 Izskats un īpašības 
Sirēnas ir labi piemērojušās dzīvei ūdenī. Priekškājas ir pārveidojušās par rokām, ar kurām sirēnas sevi stūrē zem ūdens. Aste līdzīga zivs astei, tikai novietota horizontālā plaknē un darbojas kā airis, ar to sirēnas sevi stumj uz priekšu. Bet pakaļkājas ir kļuvušas par rudimentāriem veidojumiem, kuru kauli peld nepievienoti mugurkaulam dziļi muskuļu slānī. Sirēnu ārējā forma ir vārpstveida, labi piemērota peldēšanai. Lai arī sirēnas izskatās resnas, tās ir ļoti muskuļotas. Galvaskausa forma ir piemērojusies tam, lai sirēnām būtu viegli pabāzt purnu laukā no ūdens un ieelpot gaisu. Skeleta uzbūve ir spēcīga, lai saturētu smago un biezo zemādas tauku slāni. Tām ir tikai daži zobi, tomēr lamantīniem zobi ataug no jauna, līdzko vecie ir izkrituši. Sirēnām ir 2 piena dziedzeri, kas atrodas pie priekškājām, tāpat kā zilonim. Sirēnu tuvākie radinieki ir zilonis un mazais klinšu damans.Domning, D.P., 1994, Paleontology and evolution of sirenians: Status of knowledge and research needs, in Proceeding of the 1st International Manatee and Dugong Research Conference, Gainesville, Florida, 1-5)

Sirēnu plaušas ir saplacinātas, toties stiepjas gar visu mugurkaulu.Marine Mammal Medicine, 2001, Leslie Dierauf & Frances Gulland, CRC Press  Izmantojot garās plaušas, sirēnas spēj pacelties kā pludiņi vai nogrimt, ar gaisu plaušās tās regulē ķermeņa horizontālo stāvokli.Domning, Daryl; Vivian Buffrenil (1991). "Hydrostasis in the Sirenia: Quantitative data and functional interpretations". Marine Mammal Science 7 (4): 331-368. Pieaugusi sirēna ir apmēram 2,5—4 m gara un sver līdz 1500 kg. Salīdzinoši nesen izmirušās Stellera jūrasgovs garums bija apmēram 8 metri.Eldredge, Neal (2002). Life on Earth: An Encyclopedia of Biodiversity, Ecology and Evolution. ABC-CLIO. pp. 532.  Jūrasgovis un lamantīni ir vienīgie jūras zīdītāji, kas ir zālēdāji, un barojas ar dažādām jūras zālēm un ūdensaugiem. Līdz ar to sirēnām ir vāja vielmaiņa, un tās ir ļoti jutīgas pret vēsu ūdeni. Ir novērots, ka reizēm sirēnas ēd mirušus dzīvniekus, piemēram, kaijas. Sirēnas nekad nepamet ūdeni. Arī mazuļi dzimst ūdenī.

Visas četru šobrīd dzīvojošo sirēnu sugu izdzīvošana ir apdraudēta. Sirēnas zaudē savu dzīves telpu gan pieaugot cilvēku saimnieciskajai darbībai, gan tūrisma attīstībai piekrastēs, gan ūdeņu piesārņojumam. Pēdējā Stellera jūrasgovs tika nomedīta 1786. gadā. Sirēnas ir atkarīgas no siltām un ar veģetāciju bagātām ūdenstilpēm.

 Sirēnas un mitoloģija 
Sirēnas ieguvušas savu nosaukumu no sengrieķu mitoloģijas. Homēra "Odisejā" sirēnas bija radījumi, kas daļēji līdzinājās sievietēm, daļēji putniem. Ar saldajām mīlas dziesmām tās vilināja jūrniekus uz savu salu. Vēlākos gados daži autori sajauca sengrieķu sirēnas ar nārām, kas noveda pie tā ka lielos dzīvniekus, kas dzīvo ūdenī, zinātnieki nosauca par sirēnām. Pētījumu pirmsākumos eiropieši domāja, ka lamantīni un jūrasgovis ir nāras, jo šiem dzīvniekiem ir krūtis tāpat kā sievietēm, priekškājas atgādina rokas, un aste ir līdzīga zivīm. Kristofors Kolumbs savā ceļojuma dienasgrāmatā 1493. gadā raksta, ka Karību jūrā viņš ir redzējis nāras, bet tās neesot bijušas tik skaistas, kā viņš ir iedomājies.

 Sistemātika 
 Sirēnu kārta (Sirenia)
 dzimta: †Prorastomidae
 ģints: †Pezosiren
 ģints: †Prorastomus
 dzimta: †Protosirenidae
 ģints: †Protosiren
Jūrasgovju dzimta (Dugongidae)
 ģints: †Anisosiren
 ģints: †Indosiren
 ģints: †Miodugong
 ģints: †Paralitherium
 ģints: †Prohalicore
 ģints: †Sirenavus
Jūrasgovju apakšdzimta (Dugonginae)
 ģints: Jūrasgovis (Dugong)
 ģints: †Bharatisiren
 ģints: †Corystosiren
 ģints: †Crenatosiren
 ģints: †Dioplotherium
 ģints: †Nanosiren
 ģints: †Rytiodus
 ģints: †Xenosiren
†Klusā okeāna jūrasgovju apakšdzimta (Hydrodamalinae)
 ģints: †Klusā okeāna jūrasgovis (Hydrodamalis)
 ģints: †Dusisiren
 apakšdzimta: †Halitheriinae
 ģints: †Caribosiren
 ģints: †Eosiren
 ģints: †Eotheroides
 ģints: †Halitherium
 ģints: †Metaxytherium
 ģints: †Prototherium
 ģints: †Thalattosiren
Lamantīnu dzimta (Trichechidae)
 ģints: †Ribodon
Lamantīnu apakšdzimta (Trichechinae)
 ģints: Lamantīni (Trichechus)
 ģints: †Potamosiren
 apakšdzimta: †Miosireninae
 ģints: †Anomotherium
 ģints: †Miosiren

† izmirusi dzīvnieku grupa

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 The first known Seacow
 Save the manatee
 Nāriņas patiesībā ir jūras govis
 Dīvainās govis