Rīgas Svētā Franciska baznīca

Rīgas Svētā Franciska Romas katoļu baznīca ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rīgas arhidiecēzes draudzes baznīca, kas atrodas Katoļu ielā 16, Rīgā, Latvijā.

 Būvniecība 
Šīs baznīcas vietā atradās katoļu lūgšanu nams (Rīgas Sāpju Dievmātes draudzes filiāle), ap kuru tika veikti katoļticīgo rīdzinieku apbedījumi, 1888. gadā tā vietā nolēma būvēt jaunu baznīcu, iniciators bija prāvests Francisks Afanasovičs, kas izveidoja baznīcas būvniecības komiteju. Baznīcas projektu apstiprināja un izstrādāja Rīgas Politehniskā institūta arhitektūras students Floriāns fon Viganovskis, kas arī tika iekļauts būvniecības komitejā. 1889. gada 24 septembrī tika ielikts un iesvētīts Svētā Franciska baznīcas pamatakmens un uzsākās baznīcas strauja celtniecība, jo baznīcas jumts tika uzlikts jau 1890. gadā. Gadu vēlāk tika pabeigti abi torņi (60 metru augsti), uzbūvētas velves un fasāde, vēl gadu vēlāk tika ierīkota centrāla apkure.

Baznīca būvēta no sarkaniem ķieģeļiem (ārējie izmēri — garums: 43,35 m, platums: 22,5 m), arī torņi būvēti tikai no ķieģeļiem. Logu un durvju ierāmējumiem un pīlāriem, dzegām izmantoti dzelteni ķieģeļi. Torņi un jumts segti ar cinkotu skārdu. Baznīcas pamati apšūti ar rupji tēstu lauku granītu.

1892. gadā Mogiļevas palīgbīskaps Albins Simons iesvētīja baznīcu Svētā Franciska godam.

1930. gadā ap baznīcu tika uzbūvēts mūris, lai norobežotu no bijušo kapu teritorijas. 1960. gadā norisinājās baznīcas restaurācija, atjaunojot 1900. gada zīmējumus, kuru prototipi ņemti no Asīzes Franciska bazilikas Asīzē, Itālijā.

 Arhitektūra 

Baznīcas ēka būvēta neogotikas stilā ar franču romānikas plānojumu. Dievnamā ir trīs jomi, katrā no tiem ir trīs arkas. Centrālajā jomā ir papildus viena arka, kurā atrodas prezbitērijs, kura abās pusēs ir sakristejas, virs kurām atrodas ložas. Logu, torņu un jumta vainagojošo daļu noslēgumi veidoti ar gotiskiem elementiem- krustveida cementa ziediem, kā arī kaltiem krustiem.

 Interjers 
 Redzams neapmests ķieģeļu mūrējums, kas piešķir tīkamu izteiksmīgumu neogotiskas celtnes arhitektoniskajām detaļām.
 Altāris un konfesionāli izgatavoti Varšavā.
 Logi un palodzes darinātas O. Bonga galdnieku darbnīcā.
 Soli izgatavoti Baltijas vagonu fabrikā.
 Kancele pēc arhitekta Viganovska projekta veidota betonā.
 Vitrāžas izgatavotas Varšavā grāfienes M. Lubenskas Sv. Lūkasa darbnīcā, meistars Bergmans. Prezbitērija trijos logos redzamas Svētā Jāzepa, Jēzus sirds, Svētā Pētera vitrāžas.
 Rīgā izgatavotās ērģeles iegādātas 1900. gadā.

 Draudze 
Kā pastāvīga draudze kopš 1911. gada, līdz tam Rīgas Sāpju Dievmātes draudzes filiāle. 1937. gadā tā tika atdota jezuītu pārziņā.

Pašreizējā draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rīgas arhidiecēzē. Draudzē regulāri notiek Svētā Mises latviešu un poļu valodās, to apkalpo 4 priesteri. Draudzei ir 3 kori, Svētdienas skola, bibliotēka.

 Draudzes lielākie svētki 
 Vissvētākās Jaunavas Marijas — Dieva Mātes svētki
 Sv. Andreja Boboļas diena
 Vissvētākās Jēzus Sirds svētki
 Sv. Kazimira diena
 Karmela skapulāra diena
Sv. Ignācija Lojolas diena
 Svētā Asīzes Franciska diena
 Sv. Staņislava Kostkas diena

 Baznīcas teritorijā atrodas 
 Laterāna Pontifikālās universitātes filiāle Rīgas Augstākais reliģijas zinātņu institūts
 Laterāna Pontifikālās universitātes filiāle Rīgas teoloģijas institūts (bijušais Garīgais seminārs)
 Baznīcas dārzā katoļu priesteru kapi

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Baznīcas mājaslapa
 www.foto.eks.lv
 Friedrich Pilzer: Ein einsames Grab im Norden. Conradin Kreutzer’s Ruhestätte auf dem Friedhof in Riga. in: Die Gartenlaube, 1868, Heft 49, S. 773—775
 Alfred Maier: Sein Grab ist ein würdiger Ort  im Südkurier 2004

Kategorija:Baznīcas Rīgā
Kategorija:Romas katoļu baznīcas Latvijā
Kategorija:Rīgas arhidiecēzes baznīcas