1977. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1977. gada notikumi Latvijas teritorijā. Tā atradās PSRS sastāvā kā Latvijas PSR.

 Notikumi 

 Jūnijs 
 19. jūnijs – notika vietējo padomju vēlēšanas.

 Jūlijs 
 14. jūlijs — Augstākās Padomes 5. sesijā tika lemts par jaunās LPSR konstitūcijas projektu, sakarā ar to, ka tika izstrādāts jauns PSRS konstitūcijas projekts.
 17.—24. jūlijs — Rīgas Mežaparka Lielajā estrādē notika XVII Vispārējie latviešu Dziesmu svētki, veltīti Lielās Oktobra sociālistiskās revolūcijas 60. Gadadienai un Padomju Latvijas 37. Gadskārtai. Svētkus rīkoja Centrālā republikāniskā Dziesmu svētku komisija. Kopkorī bija 14 466 dziedātāji, apvienotajā pūtēju orķestrī 1800 muzikantu. Kā viesi kopā ar PSRS republiku koriem piedalījās arī Kobes koris no Japānas.

 Augusts 
 9. augusts — Liepājas pilsēta tika apbalvota ar Oktobra Revolūcijas ordeni.

 Oktobris 
 30. oktobris — skatītājiem tika atklāta Dailes teātra jaunā ēka Rīgā, Ļeņina ielā 75 (ekspluatācijā tika nodota 1976. gadā).Enciklopēdija "Rīga", Galvenā enciklopēdiju redakcija, Rīga, 1988. gads, 767. lpp.

 Novembris 
 7. novembris — Cēsīs tika nodedzināts šķūnis ar padomju atribūtiku. Tā bija pirmā tā dēvētās Zilberta bandas pret padomju varu vērstā akcija.

 Decembris 
 22.—23. decembris — Augstākās Padomes 7. sesijā tika pieņemti likumi par valsts ekonomiskās un sociālās attīstības plānu, par LPSR valsts budžetu 1978. gadam, kā arī par vēstures un kultūras pieminekļu aizsardzību un izmantošanu. Tika apstiprinātas atskaites par valsts budžeta izpildi 1976. gadā.

 Nezināms datums 
 Tika dibināta Latvijas Republikāniskā sieviešu padome.

 Kultūra 
 Literatūra 
 Tika atzīmēta A. Upīša simtgade. Tika nodibināta Andreja Upīša prēmija literatūrā. To pasniedza Skrīveru izmēģinājuma saimniecība, piešķirot 4000 rubļu naudas prēmiju. Šo apbalvojumu šajā gadā saņēma Māris Čaklais, Alberts Bels, Pauls Putniņš u.c.
 Tika piešķirts Latvijas PSR Tautas dzejnieka goda nosaukums Imantam Ziedonim un Ojāram Vācietim.
 Tika piešķirta LPSR Valsts prēmija Imantam Auziņam par dzejoļu krājumiem "Nomodā" un "Taurējums", kā arī Lijai Brīdakai par publicistiku un dzejoļu krājumiem.

 Izdots 
 Regīna Ezera "Zemdegas"
 Andrejs Dripe "Kaķi maisā"
 Alberts Bels "Poligons"
 Vladimirs Kaijaks "Bailes"
 Gunārs Priede "Pie Daugavas"
 Leons Dumbers "Tukšzieža ēnā"
 Lilija Dzene "Dialogs ar Hariju Liepiņu"

 Dzeja 
 Eižens Vēveris "Vajadzīgā sāpe"
 Lija Brīdaka "Gulbju pavadīšana"
 Andris Vējāns "Izlase"
 Valdis Lukss "Es būšu..."
 Ārija Elksne "Līdz saulei aizdomāt"
 Imants Ziedonis "Poēma par pienu"
 Boriss Kuņajevs "Strūgas"

 Kopotie raksti 
Vilim Lācim 17-19 sējums,
Jānim Niedrem 3. sējums,
Žanim Grīvam 8. sējums,
Bruno Saulītim 6. sējums.

 Tulkojumi 
Fjodors Dostojevskis "Kopoti raksti" 8-9 sējums,
 N. Zadornovs "Cunami",
 Rasuls Gamzatovs "Mana Dagestāna",
 I. Čobanu "Tilti",
 Džeks Londons "Kopoti raksti" 8. sējums.

 Kino 
 19. maijs — Rīgā Sporta pilī tika atklāts 10. Vissavienības kinofestivāls.
 LPSR Valsts prēmija tika piešķirta Gunāram Cilinskim, Varim Braslam, Gvido Skultem, Ivaram Kalniņam, Astrīdai Kairišai par mākslas filmu "Ezera sonāte".
 Juris Podnieks debitēja režijā ar kinožurnālu "Padomju Latvija" (3/1977, "Šūpulis").

 Mākslas filmas 
 "Zem apgāztā mēness" (režisors Ēriks Lācis)
 "Atspulgs ūdenī" (režisors Andris Rozenbergs)
 "Vīrietis labākajos gados" (režisors Oļģerts Dunkers)
 "Kļūstiet mana sievasmāte!" (režisors Kārlis Mārsons)
 "Dāvanas pa telefonu" (režisors Aloizs Brenčs)
 "Puika" (režisors Aivars Freimanis)

 Dzimuši 
 9. janvāris — Viktors Dobrecovs, futbolists
 28. janvāris — Sandis Buškevics, basketbolists
 5. februāris — Andrejs Prohorenkovs, futbolists (miris 2025. gadā)
 7. februāris — Mārtiņš Freimanis, dziedātājs, komponists, aktieris un dzejnieks (miris 2011. gadā)
 7. marts — Vents Feldmanis, hokejists
 14. marts — Vadims Fjodorovs, futbolists
 6. aprīlis — Juris Ozols, hokejists
 25. aprīlis — Dzintars Zirnis, futbolists
 15. maijs — Roberts Lejasmeijers, dīdžejs, mūzikas producents
 9. jūlijs — Edvīns Silavnieks, hokejists
 24. oktobris — Aleksandrs Basovs, futbola treneris
 7. decembris — Mārtiņš Skirmants, basketbolists
 9. decembris — Dagmāra Legante, TV personība

 Miruši 
 15. februāris — Lūcija Garūta, komponiste, pianiste un muzikoloģe (dzimusi 1902. gadā)
 14. septembris — Alfreds Jēkabs Bērziņš, politiķis, LOK prezidents (dzimis 1899. gadā)
 8. decembris — Helmuts Puto, scenogrāfs (dzimis 1924. gadā)

 Skatīt arī 
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

 Attēlu galerija 

 Piezīmes un atsauces 

 Atsauces 

Latvija

Kategorija:Notikumi Latvijā pēc gada