Gada cilvēks (Time)

Gada cilvēks ir Amerikas Savienoto Valstu ziņu žurnāla un tīmekļa vietnes "Time" ikgadējais izdevums, kurā attēlots un aprakstīts cilvēks, grupa, ideja vai objekts, kas "vai nu uz labu vai sliktu ... ir darījis visvairāk, lai ietekmētu gada notikumus".

Tradicionāli žurnāls "Time" katra gada pēdējā decembra numurā nosauc "Gada cilvēku". Šī nominācija tiek piešķirta kopš 1927. gada, kad šo titulu ieguva lidotājs Čārlzs Lindbergs, kas pirmo reizi vienatnē pārlidoja Atlantijas okeānu.

Gada personu izvēlas žurnāla redaktori, nosaucot personu, cilvēku grupu vai kādu jēdzienu, kam attiecīgajā gadā bijusi pievērsta vislielākā ievērība informatīvajā telpā, ziņās. Iepriekš par "Gada cilvēkiem" ir kļuvuši Ādolfs Hitlers, Josifs Staļins, Džordžs Herberts Volkers Bušs, Džordžs V. Bušs, abstrakts amerikāņu kareivis un pat interneta lietotājs.

 Žurnāla "Time" "Gada cilvēks" laureātu saraksts 
 Gads Laureāts Dzīves gadi Piezīmes1927  Čārlzs Lindbergs1902—1974 Pirmais un pats jaunākais laureāts, lidotājs, pirmo reizi vienatnē pārlidoja pāri Atlantijas okeānam1928  Volters Kraislers1875—19401929  Ovens Jangs1874—19621930  Mahātma Gandijs1869—1948 Pirmais laureāts, kas nav ASV pilsonis; pirmais aziāts1931  Pjērs Lavals1883—1945 Pirmais francūzis; pirmais eiropietis1932 Franklins Rūzvelts1882—1945 Pirmais ievēlētais ASV prezidents; sākot ar viņu, titulu "Gada cilvēks" ir ieguvuši visi ASV prezidenti, izņemot Džeraldu Fordu1933  Hjū Džonsons1882—19421934  Franklins Rūzvelts1882—1945 Izvēlēts otro reizi1935  Haile Selasije I1892—1975 Pirmais laureāts-monarhs; pirmais afrikānis1936   Volisa Simpsone1896—1986 Pirmā laureāte1937  Dzjans Dzješi1887—1975 Pirmais laureātu pāris, pirmie ķīnieši, pirmie mongoloīdi  Suna Meilina1897—20031938  Ādolfs Hitlers1889—1945 Vienīgais izdevums, kur izvēlētā persona netika atainota uz vāka1939  Josifs Staļins1878—1953 Pirmais PSRS-Krievijas pārstāvis, pirmais komunists1940  Vinstons Čērčils1874—19651941  Franklins Rūzvelts1882—1945 Izvēlēts trešo reizi1942  Josifs Staļins1878—1953 Izvēlēts otro reizi1943  Džordžs Māršals1880—19591944  Dvaits Eizenhauers1890—19691945  Harijs Trumens1884—19721946  Džeimss Birnss1879—19721947  Džordžs Māršals1880—1959 Izvēlēts otro reizi1948  Harijs Trumens1884—1972 Izvēlēts otro reizi1949  Vinstons Čērčils1874—1965 "Gadsimta pirmās puses cilvēks"; izvēlēts otro reizi1950  Amerikāņu kareivis Par līdzdalību Korejas karā; pirmais abstraktais laureāts1951  Mohameds Mosadiks1882—1967 Pirmais musulmanis1952  Elizabete II Vindzora1926—2022 Pirmā karaliene1953  Konrāds Adenauers1876—19671954  Džons Daless1888—19591955  Harlovs Kērtiss1893—19621956  Ungāru revolūcija Abstrakts jēdziens1957  Ņikita Hruščovs1894—19711958  Šarls de Golls1890—19701959  Dvaits Eizenhauers1890—1969 Izvēlēts otro reizi1960  ASV zinātnieki Zinātnieku saraksts: Lainuss Polings, Izidors Rabi, Edvards Tellers, Džošua Lederbergs, Donalds Gleizers, Vilards Libijs, Roberts Vudvards, Čārlzs Stārks Dreipers, Viljams Šoklijs, Emīlio Segrē, Džons Enderss, Čārlzs Tauns, Džordžs Bidls, Džeimss Van Allens un Edvards Milss Pērsels1961  Džons Kenedijs1917—19631962   Jānis XXIII1881—1963 Pirmais Romas pāvests1963  Mārtins Luters Kings1929—19681964  Lindons Džonsons1908—19731965  Viljams Vestmorlends1914—20051966  Pēckara paaudzes pārstāvis (Baby boomer) Abstrakts jēdziens1967  Lindons Džonsons1908—1973 Izvēlēts otro reizi1968  Apollo 8 astronauti Sastāvs: Frenks Bormans, Džeimss Lovels un Viljams Anderss1969  ASV vidusšķira Abstrakts jēdziens1970  Villijs Brants1913—19921971  Ričards Niksons1913—19941972  Ričards Niksons1913—1994 Izvēlēts otro reizi  Henrijs Kisindžers1923—20231973  Džons Sirika1904—19921974  Karalis Feisals as-Saūds1906—1975 Pirmais arābs1975  Amerikāņu sieviete Izvēlētās laureātes: Betija Forda, Karla Hilsa, Ella Graso, Barbara Džordāna, Sjūzija Šārpa, Džila Konveja, Billija Džīna Kinga, Sjūzana Braunmillere, Edija Vajata, Ketlīna Baierlija, Kerola Satone un Elisone Čika1976  Džimijs Kārters1924—20241977  Anvars Sādāts1918—19811978  Dens Sjaopins1904—19971979  Rūhollāhs Mūsavī Homeinī1902—1989 Islāma revolūcijas līderis Irānā1980  Ronalds Reigans1911—20041981  Lehs Valensadzimis 1943. gadā1982 Personālais dators "Gada ierīce"; pirmais laureāts — nedzīvs priekšmets1983  Ronalds Reigans1911—2004 Izvēlēts otro reizi  Jurijs Andropovs1914—19841984  Pīters Jūberotsdzimis 1937. gadā1985  Dens Sjaopins1904—1997 Izvēlēts otro reizi1986  Korasona Akino1933—20091987  Mihails Gorbačovs1931—20221988 20px Planēta Zeme briesmās "Gada planēta"; abstrakts jēdziens1989  Mihails Gorbačovs1931—2022 "Desmitgades cilvēks"; izvēlēts otro reizi1990  Džordžs Herberts Volkers Bušs1924—20181991  Teds Tērnersdzimis 1938. gadā1992  Bills Klintonsdzimis 1946. gadā1993    "Miera uzturētāji" Jāsirs Arafāts, Frederiks Vilems de Klerks, Nelsons Mandela un Ichaks Rabins1994   Jānis Pāvils II1920—20051995  Ņūts Gingričsdzimis 1943. gadā1996   Deivids Hodzimis 1952. gadā1997   Endrū Grovs1936—20161998  Bills Klintonsdzimis 1946. gadā Izvēlēts otro reizi  Kenets Stārs1946—20221999  Džefs Beizossdzimis 1964. gadā2000  Džordžs V. Bušsdzimis 1946. gadā2001  Rūdolfs Džuljānidzimis 1956. gadā2002  "Trauksmes cēlēji" (Whistleblowers) Sintija Kūpere (WorldCom darbiniece), Šerona Votkinsa (Enron darbiniece) un Kolina Roulija (FIB darbiniece)2003  Amerikāņu kareivis Izvēlēts otro reizi (par līdzdalību Irākas karā); abstrakts jēdziens2004  Džordžs V. Bušsdzimis 1946. gadā Izvēlēts otro reizi2005   "Labie samārieši" Dziedātājs Bono un Geitsu ģimene (Bills Geitss un Melinda Geitsa)2006 Tu "Tu kontrolē informācijas ēru" (abstrakts Interneta lietotājs); žurnāla vāks izveidots atspīdošs2007  Vladimirs Putinsdzimis 1952. gadā2008  Baraks Obamadzimis 1961. gadā2009  Bens Bernankedzimis 1953. gadā2010  Marks Zakerbergsdzimis 1984. gadāLielākā rietumu sociālā tīkla — tīmekļa vietnes Facebook — izveidotājs un dibinātājs2011 Protestētājs Pārstāvošs daudzas globālās protesta kustības, piemēram Arābu pavasari, Indignants un Occupy kustības, kā arī protestus Grieķijā, Indijā un Krievijā2012  Baraks Obamadzimis 1961. gadā2013   Pāvests Francisks1936—20252014 Cīnītāji ar Ebolu2015  Angela Merkeledzimusi 1954. gadā2016  Donalds Trampsdzimis 1946. gadā 2016. gadā Tramps tika ievēlēts par ASV prezidentu, pārspējot Hilariju Klintoni.2017 "Klusēšanas pārtraucēji" (The Silence Breakers) Cilvēki, kas izteikušies pret seksuālu vardarbību un uzmākšanos, tostarp Me Too kustības aktīvisti. Uz žurnāla vāka tos pārstāv zemeņu lasītāja Izabella Paskvale (pseidonīms), lobiste Adama Aivu, aktrise Ešlija Džada, programmēšanas inženiere Sjūzana Foulere, dziedātāja un dziesmu autore Teilora Svifta un sestā sieviete, slimnīcas darbiniece, kas vēlējās palikt anonīma un kuras seju nevar redzēt. Uzskaitīti arī citi: aktrise Alisa Milāno, aktīviste Tarana Bjorka, aktrise Selma Blēra, septiņi prasītāji tiesas procesā pret viesnīcu "Plaza", politiķe Sāra Gelzere, uzņēmēja Lindseja Meiere, trauku mazgātāja Sandra Pekeda, aktrise Rouza Makgauana, psihoterapeite un rakstniece Vendija Volša, blogere Lindsija Reinoldsa, saimniecības vadītāja Huana Melara, žurnāliste Sandra Millere, aktieris Terijs Krūzs, Ročesteras Universitātes profesores Selesta Kida un Džesika Kentone, žurnāliste Megina Kellija, žurnāliste Džeina Merika, producente Zelda Perkinsa, Eiropas Parlamenta deputāte Terija Reintke, labdarības darbiniece Beksa Belija, mākslas projektu kuratore Amanda Šmita, kinorežisore Bleiza Lipmena un anonīma bijusī biroja darbiniece.2018 "Sargi" (The Guardians) Žurnālisti, kas par savu darbību tika pakļauti vajāšanai, tika ieslodzīti vai pat noslepkavoti. Uz četriem žurnālu vākiem attēlotie žurnālisti: Džamāls Hāšogdži, The Washington Post reportieris, kas noslepkavots par viņa Saūda Arābijas kroņprincim veltīto kritiku; Marija Ressa, Filipīnu ziņu vietnes Rappler redaktore, kurai izvirzītas apsūdzības par prezidenta Rodrigo Dutertes vardarbīgās politikas kritisko atspoguļojumu; divi aģentūras Reuters žurnālisti, sagūstīti Mjanmā, izmeklējot rohindžu musulmaņu slaktiņu; un Mērilendas laikraksta The Capital darbinieki, kuru birojā masveida apšaudē nogalināja piecus darbiniekus. Žurnālistiem veltītajā rakstā īpaši izcelti vēl vairāki žurnālisti — no Bangladešas, Vjetnamas, Meksikas, Venecuēlas, Turcijas, Sudānas un Krievijas.2019  Grēta Tūnberjadzimusi 2003. gadā zviedru skolniece un vides aktīviste2020  Džo Baidensdzimis 1942. gadā2020. gada ASV prezidenta vēlēšanās Džo Baidens ievēlēts par valsts prezidentu, bet Kamala Harisa kļuva par viceprezidenti, uzvarot Donaldu Trampu un Maiku Pensu  Kamala Harisadzimusi 1964. gadā2021  Īlons Masksdzimis 1971. gadā Tesla izpilddirektors, SpaceX dibinātājs un izpilddirektors un 2021. gada bagātākais cilvēks pasaulē2022  Volodimirs Zelenskis un "Ukrainas gars"dzimis 1978. gadā Ukrainas prezidents (2019—pašlaik). "Ukrainas gars" reprezentē ukraiņus un Ukrainas pretestību pret Krievijas iebrukumu.2023  Teilora Sviftadzimusi 1989. gadā Dziedātāja un dziesmu autore, kuras 2023.—2024. gada Eras Tour kļuva par visu laiku ienesīgāko koncerttūri. Tūrei bija ievērojama ietekme uz kultūru un ekonomiku 2023. gadā. Time aprakstīja Sviftu kā pirmo Gada cilvēku, kurš saņēmis atzinību par "sasniegumiem mākslā". Svifta bija arī daļa no 2017. gada Gada cilvēka titula ieguvējiem, ko sauc par "Klusuma pārkāpējiem". Žurnāls viņu atzīmēja kā pirmo sievieti, kas atzīta vairāk nekā vienu reizi, un pirmo sievieti, kas divas reizes parādījās uz Gada cilvēka izdevuma vāka.2024  Donalds Trampsdzimis 1946. gadā 2024. gadā Tramps tika atkārtoti ievēlēts par ASV prezidentu, uzvarot amatā esošo viceprezidenti Kamalu Harisu un kļūstot par pirmo prezidentu kopš Grovera Klīvlenda 1893. gadā, kurš prezidenta amatā ievēlēts divus termiņus ar pārtraukumu starp tiem.

 Skatīt arī 
 Forbes pasaules ietekmīgāko cilvēku uzskaitījums

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Saraksts žurnāla mājaslapā

Kategorija:Uzskaitījumi
Kategorija:Time