2020. gada vasaras olimpiskās spēles

2020. gada vasaras olimpiskās spēles jeb XXXII olimpiskās spēles (; Dai Sanjūni-kai Orinpikku Kyōgi Taikai), plašāk pazīstamas arī kā Tokija 2020, bija trīsdesmit otrās vasaras olimpiskās spēles. Tās notika Japānas galvaspilsētā Tokijā no  līdz , bet atsevišķi notikumi norisinājās jau no 21. jūlija. Sākotnēji spēles bija paredzēts aizvadīt no  līdz , taču COVID-19 pandēmijas dēļ 2020. gada martā pieņēma lēmumu spēles pārcelt gadu vēlāk. Neskatoties uz pārcelšanu, spēles saglabāja nosaukumā gadskaitli 2020.

Vairāki esošie sporta veidi bija papildināti ar jaunām disciplīnām, piemēram, 3x3 basketbols, BMX frīstails un medisons riteņbraukšanā, kā arī ar vairākiem jauktajiem pasākumiem. Saskaņā ar jauno SOK politiku, kas atļauj spēļu programmai pievienot jaunus sporta veidus, šajās olimpiskajās spēlēs pirmo reizi bija karatē, kāpšanas sports, sērfings un skeitbordings, kā arī olimpisko spēļu programmā atgriezās beisbols un softbols (pēdējoreiz bija iekļauts 2008. gada Pekinas vasaras olimpiskajās spēlēs).

Šīs bija otrās vasaras olimpiskās spēles, kas tika rīkotas Tokijā (pirmās spēles tika rīkotas 1964. gadā). Tādējādi Tokija ir pirmā Āzijas pilsēta, kas divas reizes organizējusi vasaras olimpiskās spēles. Tāpat šīs bija ceturtās olimpiskās spēles, kas tika rīkotas Japānā. Tokija ir trešā Āzijas pilsēta pēc Pekinas un Phjončhanas, kas organizēja olimpiskās spēles 21. gadsimtā.

Latvijas komandai šīs bija 12. vasaras olimpiskās spēles. To pārstāvēja 33 sportisti 14 sporta veidos. Latvijas komanda izcīnīja zelta medaļu 3x3 basketbolā vīriešiem un Artūrs Plēsnieks bronzas medaļu svarcelšanā svara kategorijā līdz 109 kg.

 Norises vietas izvēle 
150px|thumb|2020. gada Tokijas olimpisko spēļu pieteikuma logo

Tokija par olimpisko spēļu rīkotājvalsti tika izvēlēta  125. Starptautiskās Olimpiskās komitejas sesijas laikā Buenosairesā, Argentīnā.

2020. gada vasaras olimpisko spēļu rīkošanai bija trīs kandidātpilsētas: Tokija, Stambula un Madride. Bez šim pilsētām pieteikumus bija iesniegušas arī Baku un Doha, taču tās kandidātpilsētas statusam netika apstiprinātas. Savukārt Roma savu pieteikumu atsauca.

 Rīkotājpilsētas balsošana 
Starptautiskā Olimpiskā komiteja par 2020. gada vasaras olimpisko spēļu rīkotājpilsētas izvēli lēma 2013. gada 7. septembrī SOK 125. sesijā laikā, kas norisinājās Buenosairesā, Argentīnā. Neviena no kandidātpilsētām balsošanas pirmajā kārtā neieguva vairāk par 50% balsu, tādēļ bija nepieciešamas divas balsošanas kārtas. Balsošanas otrajā kārtā sacentās arī Stambula. Galīgajā balsojumā Tokija uzvarēja ar 60 balsīm, pārspējot Stambulu, kam bija 36 balsis.

 2020. gada vasaras olimpisko spēļu rīkotājpilsētas izvēles balsošanas rezultāti Pilsēta Valsts 1. kārta Pārbalsojums 2. kārta Tokija  42 — 60 Stambula  26 49 36 Madride  26 45 —

 Olimpisko spēļu lāpas stafete 
150px|thumb|2020. gada Tokijas vasaras olimpisko spēļu lāpas stafetes logo
Bija paredzēts, ka 2020. gada vasaras olimpisko spēļu lāpas stafete sāksies 2020. gada 12. martā ar tradicionālo liesmu iedegšanas ceremoniju Hēras templī Olimpijā, Grieķijā.
Lāpas stafetes sauklis bija "Cerība iedegas mūsu ceļā".
Iedegtā lāpa devās uz Atēnām, kur 19. martā Panatinaiko stadions notika tās nodošanas ceremonija Japānas delegācijai. Lāpai savu ceļojumu pa Japānu bija jāsāk 20. martā, pārvietojoties pa trīs 2011. gada Tohoku zemestrīces un cunami visvairāk skartajām vietām — Mijagi, Ivate un Fukusima.
Sakarā ar COVID-19 pandēmiju Japānā ar lidmašīnu nogādāto lāpu ievietoja īpašā laternā un glabāja vairāk nekā gadu.
Lāpas stafete noslēdzās 2021. gada 23. jūlijā, kad japāņu tenisiste Naomi Osaka Tokijas Jaunajā nacionālajā stadionā ar to iededzināja centrālo olimpisko spēļu lāpu 2020. gada vasaras olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijas laikā.

 Sporta veidi un disciplīnas 

Starptautiskās olimpiskās komitejas valde 2017. gada 9. jūnijā apstiprināja oficiālo programmu 2020. gada vasaras olimpiskajām spēlēm. Starptautiskās olimpiskās komitejas prezidents Tomass Bahs paziņoja, ka Tokijas vasaras olimpisko spēļu mērķis ir padarīt tās "jauneklīgākas" un "pilsētnieciskākas", kā arī palielināt sieviešu, sportistu skaitu.

Šajās olimpiskajās spēlēs paredzēti 339 notikumi 33 dažādos sporta veidos, aptverot 50 disciplīnas. Līdztekus jauniem sporta veidiem (karatē, kāpšanas sports, sērfings un skeitbordings), kas tiks ieviesti Tokijā, pastāvošo sporta veidu starpā ir arī piecpadsmit jaunas disciplīnas un notikumi, tostarp 3x3 basketbols, BMX frīstails un medisons riteņbraukšanā, kā arī jauni jaukti notikumi vairākos sporta veidos. Salīdzinot ar iepriekšējām 2012. gada Londonas spēlēm un 2016. gada Riodežaneiro spēlēm olimpisko spēļu programmā tika atjaunots beisbols un softbols.

 Sporta veidu un disciplīnu statistika 
Sporta veids/Disciplīna  Notikumi  Pārstāvētovalstis  Dalībnieku skaits  Ats. Kopā  Vīrieši  Sievietes  Jaukti  Kopā  Vīrieši  Sievietes 20px   14  7  7  —  79 526  263  263   20px   5  2  2  1 50  172 86  86     20px Basketbols  2  1  1  —  18  288  144  144   20px 3x3 Basketbols  2  1  1  —  13  64  32  32   20px   1  1  —  —  6  144  144  —   20px   13  8  5  —  81  289  187  102   20px   10  5  4  1  65  350  175  175   20px   Brīvā cīņa  12  6  6  —  52   192  96  96   Grieķu-romiešu cīņa  6  6  —  —  39  97  97  — 20px   8  4  4  —  30  143  71   72   20px   15  7  7  1  128  393  201  192   20px   2  1  1  —  24  608  344  264   20px   5  2  2  1  54  174  86  88   20px   2  1  1  —  42  120  60  60     20px Iejāde  2  —  —  2  30  60  23  37   20px Konkūrs  2  —  —  2  36  75  63  12 20px Trīscīņa  2  —  —  2  29  69  44  25 20px   2  1  1  —  19  40  20  20     20px Solo vingrinājumi (kata)  2  1  1  —  15  21  11  10   20px Divcīņa (kumite)  6  3  3  —  30  60  31  29 20px   2  1  1  —  14  384  192  192   20px   5  2  2  1  51  128  64  64   20px   2  —  2  —  22  104  —  104   20px   2  1  1  —  31  72  36  36   20px   12  6  6  —  42  212  108  104     20px Peldēšana  35  17  17  1  183  880  479  401   20px Maratonpeldēšana  2  1  1  —  31  51  26  25     20px BMX  2  1  1  —  21  48  24  24   20px BMX frīstails  2  1  1  —  11  18  9  9   20px Kalnu riteņbraukšana  2  1  1  —  29  76  38  38   20px Šosejas riteņbraukšana  4  2  2  —  68  201  130  71   20px Treka riteņbraukšana  12  6  6  —  36  195  103  92   20px   2  1  1  —  18  345  172  173   20px   2  1  1  —  16  288  144  144   20px   2  1  1  —  17  40  20  20   20px   4  2  2  —  25  80  40  40     20px Sprinta airēšana  12  6  6  —  51  248  126 122   20px Slaloma airēšana  4  2  2  —  34  82  41  41   20px   1  —  1  —  6  90  —  90   20px   14  7  7  —  77  197  99  98   20px   15  6  6  3  98  360  180  180   20px   8  4  7  —  62  131  65  66   20px   5  2  2  1  42  191  96  95   20px   3  1  1  1  38  110  55  55   20px   2  1  1  —  16  286  156  130   20px   48  24  23  1  197  2017  1066  951     20px Mākslas vingrošana  2  —  2  —  20  96  —  96   20px Sporta vingrošana  14  8  5  —  60  196  98  98   20px Batuts  2  1  1  —  15  32  16  16     20px Volejbols  2  1  1  —  18  288  144  144  20px Pludmales volejbols  2  1  1  —  23  96  48  48  

 Kalendārs 
Starptautiskās olimpiskās komitejas izpilddirekcija 2020. gada vasaras olimpisko spēļu kalendāru apstiprināja 2018. gada 18. jūlijā. Taču vēlāk tika veiktas korekcijas atsevišķos sporta veidos un disciplīnās.2020. gada vasaras olimpisko spēļu kalendārs

Sākotnējais grafiks bija no 2020. gada 22. jūlija līdz 9. augustam. Atliekot olimpiskās spēles uz 2021. gadu, visi pasākumi tika pārcelti par 364 dienām (par vienu dienu mazāk nekā pilnu gadu, lai saglabātu tās pašas nedēļas dienas).

 Visi datumi norādīti pēc Japānas laika (UTC+9)

 AC  Atklāšanas ceremonija ●  Sacensības 1  Zelta medaļu izcīņa EG  Svinību izrāde NC  Noslēguma ceremonija Startē Latvijas sportisti

 Sporta veids / Disciplīna ↓  Jūlijs  Augusts  Notikumu skaits 21(Tre)  22(Cet)  23(Pie)  24(Ses)  25(Svē)  26(Pir)  27(Otr)  28(Tre)  29(Cet)  30(Pie)  31(Ses)  1(Svē)  2(Pir) 3(Otr)  4(Tre)  5(Cet)  6(Pie)  7(Ses)  8(Svē) 20px Ceremonijas  Atklāšanas ceremonija   AC                  Noslēguma ceremonija                   NC  20px    ● ● ● ● 2 4 4 4            14 20px     ● ● ● ● ● ● 1 1 1 2        5   20px Basketbols     ● ● ● ● ● ● ● ● ● ● ● ● ● 1 1  4 20px 3x3 Basketbols    ● ● ● ● 2            20px         ● ● ● ● ● ● ● ● ● 1   1 20px     ● ● ● ● ● ● ● ● ●  2 1 1 1 4 4  13 20px      ● ● ● ● ● ● 2 2 2 2 2      10 20px   Brīvā cīņa            ● 1 1 1 3 3 3   18 Grieķu-romiešu cīņa            ● 2 2 2     20px      1 1 1 1  ● ● 1 ● 1 ● 1 ● 1   8 20px     2 2 2 2 2 2 2 1          15 20px  ● ●   ● ●   ● ●   ● ●   ● ●   ● 1 1   2 20px     ● ● 1 ● ● 1 1  ● ● ● ● 1 1    5 20px          ● ● ● 1   ● ● ● 1   2   20px Iejāde    ● ●  1 1             6 20px Trīscīņa          ● ● ● 2       20px Konkūrs              ● 1  ● 1  20px              ● ● 1 1 1    2   20px Solo vingrinājumi (kata)                 1 1   8 20px Divcīņa (kumite)                2 2 2 20px     ● ● ● ● ● ● ● ● ● ● ● 1 1     2 20px    ● 1 1 1 ● ● ● 1 1          5 20px               ● ● 1  ● 1   2 20px                 ● 1 1   2 20px     2 2 2 1 1 1 1 1 1         12   20px Peldēšana    ● 4 4 4 5 5 4 4 5         37 20px Maratonpeldēšana               1 1      20px BMX           ● 2         22 20px BMX frīstails         ● 2          20px Kalnu riteņbraukšana      1 1             20px Šosejas riteņbraukšana    1 1   2            20px Treka riteņbraukšana             1 2 1 2 2 1 3 20px     ● ● ● ● ● ● ● ● ● ● ● ● ● ● 1 1  2 20px       ● ● 1 ● ● 1          2 20px      ● ● ● 2             2 20px      1 1          1 1     4   20px Sprinta airēšana             ● 4 ● 4 ● 4   16 20px Slaloma airēšana     ● 1 1 ● 1 1          20px  ● ●  ● ● ● 1              1 20px     1 2 1 2 1   2 1 2 1 1      14 20px     2 2 2 2 ● 2 1 2 ● 2        15 20px     2 2 2 2              8 20px     ● ● ● ● ● ● 1 1 3         5 20px       1 1    1          3 20px     ● ● ● ● ● ● ● ● ● ● ● ● ● ● 1 1  2 20px           2 3 5 5 6 5 7 7 7 1  48   20px Mākslas vingrošana                 ● 1 1  18 20px Sporta vingrošana    ● ● 1 1 1 1   4 3 3  EG     20px Batuts          1 1           20px Volejbols    ● ● ● ● ● ● ● ● ● ● ● ● ● ● 1 1  4 20px Pludmales volejbols    ● ● ● ● ● ● ● ● ● ● ● ● ● 1 1  Notikumu skaits (pa dienām)  —  —  —  11  18  21  22  23  17  22  19  26  22  24  17  28  22  34  13  339 Sporta veids / Disciplīna ↑  21(Tre)  22(Cet)  23(Pie)  24(Ses)  25(Svē)  26(Pir)  27(Otr)  28(Tre)  29(Cet)  30(Pie)  31(Ses)  1(Svē)  2(Pir) 3(Otr)  4(Tre)  5(Cet)  6(Pie)  7(Ses)  8(Svē)  Notikumu skaits

 Norises vietas un arēnas 

250px|thumb|Jaunais nacionālais stadions
2012. gadā kļuva zināms, ka 2020. gada vasaras olimpisko spēļu centrālais stadions būs Nacionālais stadions Tokijā, kurš tiks pilnībā rekonstruktēts. Vecais stadions tika pilnībā nojaukts un uzbūvēts Jaunais nacionālais stadions. Jauna stadiona būvniecība noslēdzās 2019. gada 30. novembrī, bet atvērts tas tika 2019. gada 21. decembrī. Vecajā Nacionālajā stadionā notika arī 1964. gada Tokijas olimpisko spēļu ceremonijas un 2019. gada Pasaules kauss regbijā.

2018. gada oktobrī Revīzijas padome izdeva ziņojumu, norādot, ka pasākumu norises vietu sakārtošanas un uzlabošanas kopējās izmaksas varētu pārsniegt 25 miljardus ASV dolāru.

No 33 sacensību vietām Tokijā 28 norises vietas/arēnas atrodas 8 kilometru attālumā no Olimpiskā ciemata. No šīm 11 norises vietas/arēnas tika plānots izveidot pilnīgi no jauna. Starptautiskā olimpiskā komiteja 2019. gada 16. oktobrī paziņoja, ka karstuma problēmu dēļ ir plānots maratonu un vieglatlētikas soļošanas sacensības pārcelt uz Saporo. Plāni tika oficiāli paziņoti 2019. gada 1. novembrī pēc tam, kad Tokijas gubernators Juriko Koike apstiprināja Starptautiskās Olimpiskās komitejas lēmumu, neskatoties uz viņas pārliecību, ka šīm sacensībām vajadzētu tomēr notikt Tokijā.

 Mantojuma zona 
Septiņas sacensību vietas deviņiem sporta veidiem atradās Tokijas centrālajā biznesa rajonā, uz ziemeļrietumiem no Olimpiskā ciemata. Dažas no šīm vietām bija uzceltas jau uz 1964. gada vasaras olimpiskajām spēlēm.

 Norises vieta/Arēna  Notikumi  Kapacitāte  Statuss  Ats. Jaunais nacionālais stadions (Olimpiskais stadions)  Atklāšanas un noslēguma ceremonija,Vieglatlētika (skrejceļa un laukuma sacensības),Futbols (fināls sievietēm)  68 000  No jauna uzbūvēta būve   Jojogi nacionālā sporta zāle  Rokasbumba  10 200  Esoša būve   Musašinonomori parks  Šosejas riteņbraukšana  —  Pagaidu būve   Nippon Budokan  Džudo,Karatē  11 000  Esoša būve   Ryogoku Kokugikan  Bokss  7 300  Esoša būve   Tokijas metropolitēna ģimnāzija  Galda teniss  7 000  Esoša būve   Tokijas Starptautiskā foruma centrs  Svarcelšana  5 000  Esoša būve  

 Tokijas līča zona 
13 sacensību vietas 15 sporta veidiem bija Tokijas līča zonā, uz dienvidaustrumiem no Olimpiskā ciemata, galvenokārt Ariake, Odaiba un apkārtējām mākslīgajām salām.

 Norises vieta/Arēna  Notikumi  Kapacitāte  Statuss  Ats. Aomi urbānais sporta parks  3x3 basketbols,kāpšanas sports  7 100 (3x3 basketbols),8 400 (kāpšanas sports)  Tiek būvēts   Ariakes arēna  Volejbols  15 000  Uzbūvēta būve   Ariakes tenisa parks  Teniss  19 000  Esoša, rekonstruēta būve   Ariakes urbānais sporta parks  BMX,BMX frīstails,Skeitbordings  5 000 (BMX),6 600 (BMX frīstails),7 000 (skeitbordings)  Tiek būvēts   Ariakes vingrošanas centrs  Vingrošana (sporta, mākslas un batuts)  12 000  Rekonstruēta būve   Jumenosimas parka loka šaušanas laukums  Loka šaušana  5 600  Tiek būvēts   Odaibas jūras parks  Peldēšana (maratons),Triatlons  5 500  Esoša būve   Oi hokeja stadions  Lauka hokejs  15 000  Tiek būvēts   Sea Forest jāšanas trase  Jāšana (trīscīņa)  16 000  Esoša būve ar pagaidu infrastruktūru   Sea Forest ūdensceļš  Airēšana,Smaiļošana un kanoe airēšana (sprints)  16 000 (airēšana),12 800 (sprinta airēšana)  Esoša būve ar pagaidu infrastruktūru   Šiokazes parks  Pludmales volejbols  12 000  Tiek būvēts   Tacumi ūdenspolo centrs  Ūdenspolo  4 700  Esoša būve   Tokijas ūdensporta centrs  Daiļlēkšana,Mākslas peldēšana,Peldēšana  15 000  Tiek būvēts  

 Attālākās vietas Tokijā 
Divpadsmit sacensību vietas 16 sporta veidiem atradās tālāk par 8 kilometriem no Olimpiskā ciemata.

 Norises vieta/Arēna  Notikumi  Kapacitāte  Statuss  Ats. Asakas bāze  Šaušana  3 200 (kvalifikācija — 800 un fināls — 2 400),3 000 (māla segumos)  Esoša, rekonstruēta būve   Curigasaki sērfinga pludmale  Sērfings  6 000  Esoša   Enošimas jahtu osta  Burāšana  3 600  Esoša, pagaidu norises vieta   Fudži trase  Šosejas roteņbraukšana  22 000  Esoša būve   Fukušimas Azuma beisbola stadions  Beisbols (atvēršanas mačs),Softbols (atvēršanas mačs)  14 300  Esoša rekonstruēta sporta būve   Izu MTB trase  Kalnu riteņbraukšana  11 500  Esoša būve   Izu velodroms  Treka riteņbraukšana  3 600  Esoša būve, paplašināta   Jāšanas parks (Baji Kōen)  Jāšana (iejāde, kontūra)  9 300  Esoša, pagaidu norises vieta   Jokohamas stadions  Beisbols,Softbols  35 000  Esoša būve   Kasai slaloma airēšanas centrs  Smaiļošana un kanoe airēšana (slaloms)  7500  Uzbūvēta vieta   Kasumigaseki golfa klubs  Golfs  25 000  Esoša būve   Makuhari Messe konferenču centrs  Cīņas sports,Paukošana,Tekvondo  10 000 (cīņas sports un tekvondo),8 000 (paukošana)  Esoša būve   Musashino Forest sporta pils  Badmintons,Modernā pieccīņa (paukošana)  7 200  Uzbūvēta teritorija   Odori parks, Saporo  Vieglatlētika (maratons un soļošana)   Esoša teritorija   Saitama Super Arena  Basketbols  21 000  Esoša būve   Tokijas stadions  Futbols (atklāšanas mači sievietēm un vīriešiem),Modernā pieccīņa,Regbijs-7  48 000  Esoša būve  

 Futbola norises vietas 
 Norises vieta/Arēna  Pilsēta  Notikumi  Spēles  Ietilpība  Statuss  Ats. Ibaraki Kasimas stadions  Kasima  Grupu turnīru spēles, ceturdaļfināls un pusfināls vīriešiem un sievietēm un cīņa par bronzas medaļu sievietēm  10  40 000  Esoša būve   Japānas nacionālais stadions (Olimpiskais stadions)  Tokija  Fināls sievietēm  1  68 000  No jauna uzbūvēta būve   Mijagi stadions  Sendai  Grupu turnīru spēles un ceturdaļfināls vīriešiem un sievietēm  10  49 000  Esoša būve   Starptautiskais Jokohamas stadions  Jokohama  Grupu turnīru spēles un ceturdaļfināls vīriešiem un sievietēm, pusfināls sievietēm, fināls vīriešiem  10  72 000  Esoša būve   Saitamas stadions  Saitama  Grupu turnīru spēles un ceturdaļfināls vīriešiem un sievietēm, pusfināls un cīņa par trešo vietu vīriešiem  11  64 000  Esoša būve   Saporo Dome  Saporo  Grupu turnīru spēles vīriešiem un sievietēm  10  41 000  Esoša būve   Tokijas stadions  Tokija  Grupu turnīru atklāšanas spēles vīriešiem un sievietēm  4  49 000  Esoša būve   

 Citas vietas 
 Norises vieta/Arēna  Notikumi Harumi Futo  Olimpiskais ciemats Imperiālā viesnīca, Tokija  Starptautiskās olimpiskās komitejas viesnīcas Tokijas Big Sight  Starptautiskais apraides centrs,Mediju preses centrs

 Dalībnieki 
Kvalifikāciju ieguva šādas 205 nacionālās olimpiskās komitejas un Bēgļu olimpiskā komanda. Iekavās norādīts plānotais sportistu skaits no attiecīgās nacionālās olimpiskās komitejas.

 Nacionālās olimpiskās komitejas 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs 





















 22px Bēgļu olimpiskā komanda (29)


























































  (mājinieki)














 KOK (328)














































































































Šīs bija pirmās olimpiskās spēles, kur Maķedonijas komanda startēja kā "Ziemeļmaķedonija", jo 2019. gada februārī tā Grieķijas iebildumu dēļ mainīja savu nosaukumu. Līdz šīm olimpiskajām spēlēm Maķedonija izmantoja pagaidu nosaukumu "Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika".

Pasaules antidopinga aģentūra (WADA) 2019. gada 9. decembrī uz četriem gadiem aizliedza Krievijai startēt visos starptautiskajos sporta veidus pēc tam, kad tika atklāts, ka Krievijas valdība ir sagrozījusi laboratorijas datus, ko tā kā sniedza WADA 2019. gada janvārī par Krievijas Antidopinga aģentūras atjaunošanu.

Aizlieguma dēļ WADA ļāva tikai atsevišķiem Krievijas sportistiem piedalīties 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs zem olimpisko spēļu karoga, kā jau tas tika darīts 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Pēc šī lēmuma Krievijai nebūtu atļauts startēt komandu sporta veidos. WADA atbilstības pārskata komitejas vadītājs Džonatans Teilors paziņoja, ka Starptautiskā Olimpiskā komiteja nevarēs izmantot nosaukumu "Olimpiskie sportisti no Krievijas" (OAR), kā tas tika darīts 2018. gadā, uzsverot, ka neitrālos sportistus nevar saistīt ar kādas konkrētas valsts pārstāvjiem. Vēlāk Krievija par WADA lēmumu iesniedza apelācijas sūdzību Sporta arbitrāžas tiesā (CAS). 

2020. gada 17. decembrī Sporta arbitrāžas tiesa nolēma samazināt sodu, ko WADA piemēroja Krievijai. Lēmums ļāva Krievijai piedalīties olimpiādē un citos starptautiskos pasākumos, taču divu gadu laikā komanda nevarēja izmantot Krievijas nosaukumu, karogu vai himnu, un tai bija jāuzrāda sevi kā "Neitrāls sportists" vai "Neitrālā komanda".

2021. gada 19. februārī tika paziņots, ka Krievija izmantos Krievijas Olimpiskā komitejas nosaukuma saīsinājumu KOK (), bet pašas komitejas nosaukumu pilnībā nevar izmantot, lai atsauktos uz delegāciju. Krievijas sportisti startēja zem Krievijas Olimpiskās komitejas karoga.

 Latvija 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs 

Latvijai šīs bija 12. vasaras olimpiskās spēles. To pārstāvēja 33 sportisti 14 sporta veidos. Latvijas komanda izcīnīja zelta medaļu 3x3 basketbolā vīriešiem un Artūrs Plēsnieks bronzas medaļu svarcelšanā svara kategorijā līdz 109 kg.

 Skatīt arī 
 Olimpiskās spēles
 Vasaras olimpiskās spēles
 Starptautiskās Olimpiskās komitejas valstu un teritoriju kodi
 Japānā notikušās olimpiskās spēles
 1964. gada vasaras olimpiskās spēles — Tokija
 1972. gada ziemas olimpiskās spēles — Saporo
 1998. gada ziemas olimpiskās spēles — Nagano
 2020. gada vasaras olimpiskās spēles — Tokija

 Atsauces 

 Ārējās saites