Sabiles pilskalns

Sabiles pilskalns atrodas Talsu novadā, Sabiles pilsētas robežās. Līdz 13. gadsimtam nocietinājums atradās kuršu Vanemas zemē, pēc tam Livonijas ordeņa Kandavas fogtejas sastāvā.

 Raksturojums 
Kalna apdzīvotība attiecas uz vēlo dzelzs laikmetu un tiek saistīta ar kuršiem. Pilskalna kultūrslāņa biezums sasniedz pusmetra biezumu. Aiz pilskalna grāvja konstatēta aptuveni hektāru liela apmetne (senpilsēta), kurā kultūrslāņa biezums arī sasniedz pusmetra biezumu. Apmetnē konstatēti divi dažādi apbūves periodi — no 11. līdz 13. gadsimtam un no Livonijas ordeņa laika — 14.—16. gadsimts.

Pilskalna ierīkošanai izmantota dabiski grūti pieejama vieta starp divām gravām Abavas ielejas krastā. Radusies zemes mēle, kas atdalīta no apkārtējiem laukiem ar  dziļu un  platu grāvi un  augstu valni. Pilskalna augstums . Plakuma izmēri 45 x 60 m. Kalna pakājē izveidota  plata terase.

 Vēsture 
Zināms, ka Sabilē atradās nocietināts Kursas zemes Vanemas pilskalns ar senpilsētu, kas rakstos pirmo reizi pieminēta 1253. gadā, kad Livonijas ordenis un Kurzemes bīskaps sadalīja kuršu zemes. Tiek uzskatīts, ka pēc tam pilskalns  kādu laiku vairs nav apdzīvots.E.Brastiņš. Latvijas pilskalni. Kuršu zeme. Rīga. 1923. Sabile atkal tiek minēta, sākot ar 14. gadsimtu, kad tās vietā jau ir izveidojusies plašāka apmetne.

Uzskata, ka Sabiles ordeņa pils (, ) pie Kursas kara ceļa starp kuršu pilskalnu un Abavas upi ir celta pirms 1282. gada. Sabiles pilī 1438. gada augustā notika Livonijas ordeņa tā sauktās Vestfāļu partijas pārstāvju sarunas ar Vācu ordeņa virsmestra sūtņiem par bruņinieka Finkes virzīšanu mestra amatam. 1462. gadā Sabile bija ordeņa Kandavas fogtejas pilsnovada centrs.

Pēc Livonijas ordeņa likvidācijas 1563. gadā Sabiles pils bija tuvu sabrukšanai. Ir rakstītas liecības, ka 1600.—1604. gadā Kurzemes hercogam Frīdriham esot lūgta atļauja izlietot pils akmeņus baznīcas remontam un iežogojuma celšanai. 1794. gada J. K. Broces zīmējumā vēl ir redzamas nelielas Sabiles pils drupas. 20. gadsimtā ordeņpils vietu apbūvēja ar jaunām ēkām.

Pilskalnu pirmais aprakstījis Augusts Bīlenšteins 1869. gadā. 1923. gadā savas Kurzemes pilskalnu apsekošanas laikā pilskalnu apsekojis un uzmērījis Ernests Brastiņš. Plašākus arheoloģiskus pētījumus pilskalnā veicis Ēvalds Mugurēvičs 1975.—1979. gadā.

 Galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Armin Tuulse. Die Burgen in Estland und Lettland . Dorpater Estnischer Verlag, 1942 
 Sabiles pilskalns

Kategorija:Sabile
Kategorija:Pilskalni Talsu novadā
Kategorija:Pilskalni Kurzemē