Staipekņu dzimta

Staipekņu dzimtas () augi ietilpst staipekņu nodalījumā (Lycopodiophyta), kas ir sens paparžaugu evolūcijas zars. Pasaulē ir 350—400 staipekņu sugas, kas apvienotas 10—15 ģintīs. Lielākā daļa staipekņu sugu ir sastopamas tropos. Daudzas no ģintīm ir mazpazīstamas un par tām nav veikti padziļināti pētījumi.Lycopodiaceae in Flora of North America @ efloras.org

Latvijā aug 6 staipekņu dzimtas sugas: vālīšu staipeknis (Lycopodium clavatum), gada staipeknis (Lycopodium annotinum), palu staipeknītis (Lycopodiella inundata), parastais plakanstaipeknis (Diphasiastrum complanatum), trejvārpu plakanstaipeknis (Diphasiastrum tristachyum) un mainīgais staipeknis (Lycopodium dubium).

Apdzira (Huperzia selago), kas arī aug Latvijā, biežāk tiek klasificēta kā staipekņu dzimtas augs, tomēr daži autori izdala atsevišķi  apdziru dzimtu (Huperziaceae).http://zsienvis.nic.in/biodiversity_wb/Flora/6.%20PTERIDOPHYTE.doc

 Vairošanās 
Latvijā gandrīz visi staipekņi ir mūžzaļi augi ar sīkām lapām un guļošu vai pacilu, ložņājošu stublāju. Staipekņi vairojas ar sporām, kuras attīstās sporu vācelītēs — sporangijos. Sporai dīgstot, izveidojas maza, zaļa plātnīte jeb protallijs, kas ir apmēram 1 cm diametrā. Protallijs pēc tam var attīstīties gan uz augsnes, gan augsnē. Virszemes protalliji ir primitīvāki. Tāds, piemēram, ir palu staipeknītim (Lycopodiella inundata). Tā sporas uzdīgst dažās dienās, un protallijs nobriest vienā sezonā. Pazemes protallijs ir, piemēram, vālīšu staipeknim (Lycopodium clavatum) un gada staipeknim (Lycopodium annotinum). Šīm sugām sporas dīgst tikai pēc 3—8 gadiem. Protallija tālākai attīstībai ir nepieciešama mikorizas sēņu klātbūtne, kas nodrošina tā barošanos. Uz protallija virsmas attīstās dzimumorgāni. Pēc apaugļošanās izveidojas dīglis, kurš 6—15 gadu laikā nobriest par pieaugušu augu. Kad auga vertikālie dzinumi sasniedz 6—7 gadu vecumu, tie sāk nobriedināt sporas. Nākamajā gadā šie dzinumi iet bojā. Kopumā paiet apmēram 30 gadi no sporas līdz nākamajai sporai. Tieši tādēļ, ka šie augi tik lēni aug, visi Latvijā augošie staipekņi ir iekļauti Latvijas Sarkanajā grāmatā.V.Baroniņa, I.Lodziņa "Populārzinātniskā Latvijas Sarkanā grāmata", 1992.g., 

 Latvijā augošo staipekņu klasifikācija 
 Staipekņu dzimta (Lycopodiaceae)
 Plakanstaipekņu ģints (Diphasium)
 Staipeknīšu ģints (Lycopodiella)
 Staipekņu ģints (Lycopodium)

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Club Mosses

 Family Lycopodiaceae

 Staipekņu dzimta

 Staipekņi

 staipekni| Medicīnas termins 

 Staipekņu nodalījums 

 Latvijas augi un sēnes 

Kategorija:Staipekņi