Vienotība

"Vienotība" ir centriski-labēja politiskā partija Latvijā, kas ietilpst partiju apvienībā "Jaunā Vienotība".

To, saplūstotBiedrību un nodibinājumu likuma 74. panta trešā daļa reorganizācijas ceļāUzņēmumu reģistra dati — partija VIENOTĪBA, vienotais reģistrācijas numurs 40008185924 — Reorganizācija — izveidota saplūstot Jaunais laiks Pilsoniskā savienība SABIEDRĪBA CITAI POLITIKAI 2011. gada 11. novembrī trim partijām vienā,  pēc 10. Saeimas vēlēšanām izveidoja liberālā partija "Jaunais laiks", konservatīvā "Pilsoniskā savienība" un sociāldemokrātiskā "Sabiedrība citai politikai". "Vienotībai" 10. Saeimā bija vislielākā frakcija — 33 deputāti, 11. Saeimas ārkārtas vēlēšanās 2011. gadā 11. Saeimā ievēlēti 20 tās deputāti, bet 12. Saeimā no "Vienotības" saraksta tika ievēlēti 23 deputāti. 13. Saeimas vēlēšanās "Vienotība" piedalījās sešu partiju apvienībā "Jaunā Vienotība", kas ieguva astoņas tautas priekšstāvju vietas Saeimā, tomēr tās pārstāvis Krišjānis Kariņš kļuva par valdības vadītāju.

Sekojošajās 14. Saeimas vēlēšanās "Jaunā Vienotība" guva pārliecinošu uzvaru (26 vietas parlamentā). "Vienotības" politiķe Evika Siliņa ir Ministru prezidente un valdības vadītāja, tāpat "Vienotībai" šobrīd ir virkne citu vadošu amatu: Latvijas Valsts prezidents ir Edgars Rinkēvičs, Eiropas Komisijas viceprezidents ir Valdis Dombrovskis. Kopš 2025. gada septembra partijas valdes priekšsēdētājs ir Edmunds Jurēvics.

 Vēsture 

 Partijas izveidošana un 10. Saeimas vēlēšanas 
 partijas "Jaunais laiks", "Pilsoniskā savienība" un "Sabiedrība citai politikai" parakstīja vienošanos par sadarbību. Partijas izveidoja rīcības padomi, kurā no katras partijas deleģēja pārstāvi. Padomes sēdēs tika lemts par dažādiem jautājumiem.  TV3 ziņu raidījumā tika ziņots, ka bijusī laikraksta "Diena" galvenā redaktore Sarmīte Ēlerte ir iesaistījusies šo partiju konsolidācijā.  partiju vadītāji paziņoja par politiskās apvienības veidošanu, lai piedalītos 10. Saeimas vēlēšanās.  tika parakstīts dokuments, saskaņā ar kuru partijas apņēmās piedalīties vēlēšanās ar vienotu sarakstu.

 par apvienības nosaukumu tika izvēlēts "Vienotība" un dibināšanas kongress tika ieplānots martā.  partija "Visu Latvijai!" izteica vēlmi iesaistīties "Vienotībā", tāpat aicinot tajā iekļaut partijas Tēvzemei un Brīvībai/LNNK un Libertas.lv.  LSDSP vadītājs Jānis Dinevičs teica, ka tiek meklēti politiskie partneri, ar ko kopā startēt vēlēšanās. Kā vienus no kandidātiem viņš nosauca "Vienotību".  apvienība paziņoja par sadarbību ar Kristīgo Demokrātu savienību.

 "Pilsoniskās savienības" kopsapulce vienbalsīgi pieņēma lēmumu par dalību "Vienotībā". Tajā pašā dienā S. Ēlerte paziņoja, ka startēs vēlēšanās no "Vienotības" saraksta.  dalību apvienībā apstiprināja arī "Jaunais laiks".  "Sabiedrības citai politikai" kopsapulce atbalstīja pievienošanos "Vienotībai".  notika dibināšanas sapulce, kur ar 646 balsīm "par" tika apstiprināta apvienības dibināšana.  par apvienības valdes priekšsēdētāju ievēlēja Ģirtu Valdi Kristovski (PS).

 S. Ēlerte dibināja "Meierovica biedrību par progresīvām pārmaiņām". Maijā tika ziņots, ka TB/LNNK un "Visu Latvijai!" domā par dalību "Vienotībā".  "Vienotība" paziņoja, ka nav vienojusies ar šīm partijām. Tikmēr tika paziņots, ka "Vienotības" sarakstā kandidēs 10 "Meierovica biedrības" dalībnieki, tostarp, S. Ēlerte. "Vienotības" vēlēšanu sarakstā bija arī LSDSP biedrs Atis Lejiņš. Apvienība par Ministru prezidenta kandidātu izvirzīja esošo valdības vadītāju Valdi Dombrovski (JL).

Vēlēšanās apvienība ieguva 31,22% vēlētāju atbalstu un 33 deputātu mandātus. Par "Vienotības" frakcijas vadītāju 10. Saeimā kļuva Dzintars Zaķis (JL). Apvienība izveidoja koalīciju ar Zaļo un Zemnieku savienību, to veidotās valdības vadītājs atkal bija V. Dombrovskis. Savukārt Solvita Āboltiņa (JL) kļuva par Saeimas priekšsēdētāju.

 Pārtapšana partijā un 11. Saeimas vēlēšanas 
 Valkā notika partijas dibināšanas kongress. Ārkārtas 11. Saeimas vēlēšanās "Vienotības" saraksta līderis un Ministru prezidenta kandidāts atkal bija V. Dombrovskis. Vēlēšanās rezultāts bija sliktāks kā iepriekšējās vēlēšanās un 11. Saeimā partiju pārstāvēja 20 deputāti, kas pēc vēlēšanu rezultātiem bija trešā lielākā frakcija, tomēr pēc vairāku deputātu izstāšanās no Zatlera Reformu partijas Saeimā "Vienotībai" bija otrā lielākā frakcija. Lai arī vēlēšanās "Vienotība" ieguva vien trešo rezultātu, bieži tieši šo partiju uzskata par uzvarētāju, jo pēc 11. Saeimas vēlēšanām "Vienotības" pārstāvji V. Dombrovskis saglabāja Ministru prezidenta amatu, bet S. Āboltiņa Saeimas priekšsēdētāja amatu.

Kopš 2011. gada marta apvienības (vēlāk partijas) vadītāja bija S. Āboltiņa (līdz 2016. gadam), kas rotācijas kārtībā pārņēma apvienības valdes priekšsēdētāja amatu no Ģ. V. Kristovska. Viņš kļuva par partijas līdzpriekšsēdētāju, otrs līdzpriekšsēdētājs bija Aigars Štokenbergs (SCP). 2011. gada 26. novembra partijas kongresā Tukumā par partijas valdes priekšsēdētāju tika ievēlēta S. Āboltiņa, valdes priekšsēdētāja vietnieki — Ģ. V. Kristovskis un Artis Pabriks, bet partijas domes priekšsēdētāja — Sandra Kalniete. Jau pirms kongresa par partijas ģenerālsekretāru kļuva Artis Kampars.

2012. gada 1. decembra kongresā ievēlēja šādu partijas vadību: valdes priekšsēdētāja S. Āboltiņa, domes priekšsēdētāja S. Kalniete un domes priekšsēdētājas vietniece Linda Medene, partijas valdē Eiropas Parlamenta deputāti Valdis Dombrovskis un Artis Pabriks, Saeimas deputāti Jānis Reirs, Ilze Viņķele, Lolita Čigāne, Aleksejs Loskutovs, Andrejs Judins, Edvards Smiltēns, izglītības un zinātnes ministre Ina Druviete, kā arī Olafs Pulks, Inga Priede, Karina Korna, Inese Vaidere, Kārlis Šadurskis.http://www.vienotiba.lv/par-mums/vienotibas-valde/  VIENOTĪBAS valde

 12. Saeimas vēlēšanas un darbības laiks 
 "Vienotība" ar Reformu partiju vienojās kopīgi startēt 12. Saeimas vēlēšanās. 2014. gada pirmajā pusē virkne Reformu partijas redzamāko politiķu iestājās "Vienotībā". Saeimas vēlēšanās partijai izdevās iegūt 23 mandātus, kas bija par 3 vietām vairāk kā iepriekšējās parlamenta vēlēšanās.

2016. gada jūnijā partijas ārkārtas kongresā priekšsēdētāja amatā S. Āboltiņas vietā tika ievēlēts Andris Piebalgs.

2016. gada 12. oktobrī stājās spēkā Rīgas apgabaltiesas spriedums par 4000 eiro sodu, kuru KNAB 2015. gada 13. maijā piemēroja partijai saistībā ar vēlēšanu izdevumu pārkāpumiem. Sods bija lielākais 12. Saeimas vēlēšanās. Problēmas izraisīja kandidāti, kuri veidoja savas personīgās priekšvēlēšanu kampaņas.http://www.lsm.lv/lv/raksts/latvija/zinas/vienotibai-jamaksa-4000-eiro-sods-par-velesanu-terinu-parkapumiem-valsts-finansejumu-nezaudes.a205132/ KNAB arī pieņēma lēmumu pārtraukt valsts finansējumu, kas tiek piešķirts partijām, par kurām iepriekšējās vēlēšanās nobalsojuši vairāk nekā 2% vēlētāju ("Vienotībai" ik gadu pienācās 141 669 eiro).http://www.db.lv/citas-zinas/vienotibai-atnemts-valsts-finansejums-456505

, pēc nesaskaņām ar S. Āboltiņu no partijas izstājās deputāti Ilze Viņķele, Lolita Čigāne, Andrejs Judins, Ints Dālderis un Aleksejs Loskutovs, bet jau 2018. gada rudenī notikušajās 13. Saeimas vēlēšanās I. Dālderis, A. Judins un A. Loskutovs tomēr startēja no "Vienotības" saraksta.

Pēc tam, kad 2017. gada jūlijā A. Piebalgs paziņoja, ka nekandidēs uz partijas valdes priekšsēdētāja amatu, partijā izvirzījās vairāki pretendenti uz vadītāja vietu. Iekšējo nesaskaņu dēļ no "Vienotības" izstājās viens no pretendentiem Edvards Smiltēns, savukārt par priekšsēdētāju tika ievēlēts Arvils Ašeradens. S. Āboltiņa no partijas tika izslēgta 2017. gada 6. novembrī.

 13. Saeimas vēlēšanas 
Pirms 13. Saeimas vēlēšanām partija "Vienotība" iesaistījās apvienībā "Jaunā Vienotība" kopā ar piecām citām politiskajām partijām: "Kuldīgas novadam", "Tukuma pilsētai un novadam", "Valmierai un Vidzemei", "Jēkabpils reģionālo partiju" un "Latgales partiju".'Jaunā Vienotība' iesniedz deputātu kandidātu sarakstu; Kariņš un Straujuma nestartē Delfi Neraugoties uz samērā nelielo mandātu skaitu 13. Saeimā, apvienība ieguva tiesības veidot valdību un visu Saeimas sasaukumu pie varas atradās Artura Krišjāņa Kariņa vadītais Ministru kabinets.

 14. Saeimas vēlēšanas 
Apvienība "Jaunā Vienotība" guva pārliecinošu uzvaru 14. Saeimas vēlēšanās 2022. gadā, iegūstot 26 mandātus 14. Saeimā. , Saeima atkārtoti apstiprināja A. K. Kariņu Ministru prezidenta amatā, tādā veidā arī apstiprinot Kariņa 2. Ministru kabinetu. Pēc tam, kad Krišjānis Kariņš atkāpās no valdības vadītāja amata, 2023. gada 15. septembrī Saeima izteica uzticību jaunai "Vienotības" politiķes Evikas Siliņas vadītai valdībai.

2025. gada septembrī par partijas valdes priekšsēdētāju ievēlēja Edmundu Jurēvicu, kurš stājās A. Ašeradena vietā.

 Vēlēšanas 

 Saeimas vēlēšanas 

 Gads Vēlēšanas Rezultāti (%) Deputāti Piezīmes 2010. 10. Saeimas vēlēšanas 31,22  2011. 11. Saeimas vēlēšanas 18,83  2014. 12. Saeimas vēlēšanas 21,87  Sarakstā arī Reformu partija 2018. 13. Saeimas vēlēšanas 6,70  Sarakstā "Jaunā Vienotība" 2022. 14. Saeimas vēlēšanas 18,97  Sarakstā "Jaunā Vienotība"

 Eiroparlamenta vēlēšanas 
 Gads Vēlēšanas Rezultāti (%) Deputāti Piezīmes 2014. 8. Eiropas Parlamenta vēlēšanas 46,19  2019. 9. Eiropas Parlamenta vēlēšanas 26,24  Sarakstā "Jaunā Vienotība"

 Pašvaldību vēlēšanas 

 2021. gada pašvaldību vēlēšanas 

Partija pašvaldību vēlēšanās piedalījās Tukuma un Jēkabpils novadā. Citos novados partija startēja apvienības "Jaunā Vienotība" sastāvā.

Novads/PilsētaVēlēšanu rezultātsDeputātu vietasPiezīmesBalsisProcenti Tukuma novads11219,39% Jēkabpils novads7886,99%Kopā ar Latvijas Reģionu apvienību

 2025. gada pašvaldību vēlēšanas 

Partija pašvaldību vēlēšanās piedalījās Jēkabpils novadā. Citos novados partija startēja apvienības "Jaunā Vienotība" sastāvā.

Novads/PilsētaVēlēšanu rezultātsDeputātu vietasPiezīmesBalsisProcenti Jēkabpils novads216515,74%Kopā ar Latvijas Reģionu apvienību un Jauno konservatīvo partiju

 Iepriekšējie logo 

 Skatīt arī 
 Latvijas politisko partiju uzskaitījums

 Atsauces 

Kategorija:Latvijas liberālās partijas
Kategorija:Latvijas politiskās partijas