Dziesma

Dziesma ir neliela apjoma vokāls skaņdarbs, kas tiek izpildīts ar balsi, dziedot. Dziesmā muzikālais tēls apvienots ar dzejisko. Parasti dziesma sastāv no pantiem un piedziedājumiem. Nereti lirika (dziesmas vārdi) ir ar atskaņām kā dzeja. Dziesmas var saturēt arī reliģiskus tekstus.

Bieži dziesmas izpilda dažādu mūzikas instrumentu pavadījumā, bet var dziedāt arī bez muzikālā pavadījuma, tas ir, a cappella mūzikas formā. Dziesmas var dziedāt viens dziedātājs, kā arī vairāki, piemēram, duets, trio, kvartets vai pat koris. Dziesmas, kuras ir ieguvušas lielu popularitāti, sauc par hitiem. Tradicionālajā tautas mūzikā ir tautas dziesmas, kas ne vienmēr tiek gluži izdziedātas, bet gan skaisti noskaitītas.

 Dziesmu vārdi 
Dziesmu vārdus (liriku) parasti dziesmu sacerētāji saraksta vārsmās un pantos. Dziesmas ir ar skaidru strofiku. Bez tam nereti dziesmām ir piedziedājumi, kas dziesmas izpildīšanas laikā tiek izdziedāti vairākas reizes. Dziesmu autori dziesmas vārdus parasti raksta kopā ar iecerēto melodiju, lai gan atsevišķos gadījumos vārdu autors un mūzikas autors vienai dziesmai var būt divi dažādi cilvēki. Dziesmu autoru mēdz dēvēt par komponistu, lai gan šo terminu vairāk attiecina uz klasiskās mūzikas radīšanu.

 Dziesmu veidi 

 ārija
 balāde
 baznīcas dziesma
 darba dziesma
 džingls
 estrādes dziesma
 garīga dziesma
 gregoriāņu dziedājums
 Ziemassvētku korālis
 himna
 hits
 kaujas dziesma
 mīlas dziesma
 oriģināldziesma
 patriotisma dziesma
 popdziesma
 protesta dziesma
 repa dziesma
 serenāde
 singls
 šlāgeris
 šūpuļdziesma
 tautas dziesma
 ziņģe

 Latviešu dziesmas 

 Tautasdziesmas 

Tautasdziesmas ir viena no galvenajām latviešu folkloras mutvārdu tradīcijām četru rindu vai, retāk, sešu rindu dzejā. Dažādi to varianti izplatīti visos Latvijas kultūrvēsturiskajos novados un tas veido daļu no latviskās identitātes.Latviešu konversācijas vārdnīcas III. sējuma 4411—4416 slejas. Rīga: 1928.—1929. Latviešu tautasdziesmu vākšanu sāka vācbaltiešu literāti 18. gadsimta vidū, to sacenšoties turpināja Latviešu draugu biedrība un jaunlatvieši 19. gadsimtā. Ievērojamākais tautasdziesmu apkopotājs bija Krišjānis Barons, kas izdeva akadēmisku latviešu tautasdziesmu sakopojumu „Latvju dainas” sešos sējumos Jelgavā un Pēterburgā (1894—1915).

 Citas dziesmas 
2018. gadā Latvijas simtgades svinību laikā Radio SWH organizēja aptauju par “Latvijas simtgades dziesmu”. Par labākajām latviešu dziesmām tika atzītas Mārtiņa Brauna “Saule, Pērkons, Daugava”, Ainara Virgas “Dzimtā valoda”, Renāra Kaupera “Mana dziesma”, latviešu tautasdziesma “Pie Dieviņa gari galdi” un Imanta Kalniņa “Viņi dejoja vienu vasaru”.

 Atsauces 

 Ārējās saites