Rudzi

Sējas rudzi (Secale cereale) ir graudzāļu dzimtas suga, kuru kā labību visvairāk audzē mērenā klimata joslā, galvenokārt Centrāleiropas ziemeļdaļas valstīs, Ziemeļeiropā un Austrumeiropā, tostarp arī Latvijā. Rudzu audzēšana izplatīta reģionos, kur nevar iegūt labu kviešu ražu. No graudiem iegūst miltus, kurus izmanto rudzu maizes cepšanā. Graudiem ir augsts ogļhidrātu un šķiedrvielu saturs, kā arī tie nodrošina nelielu olbaltumvielu, kālija un B vitamīna daudzumu. Rudzi tiek izmantoti arī lopbarībā. Rudzu salmus var izmantot kā pakaišus, celtniecībā, dažādu priekšmetu gatavošanā.

Kā kultūraugs rudzi veidojušies no savvaļas formām, cilvēkiem ir pazīstami aptuveni 2000 gadu, vēlāk nekā kvieši un cita labība. Latvijas teritorijā rudzus audzē jau vismaz kopš 8. vai 9. gadsimta.

 Raksturojums 
Rudzi ir viengadīgi vai daudzgadīgi lakstaugi. Stiebri — pelēcīgi zaļgani, slejas no 20 cm līdz 2 m augstumam. Ziedi veido saliktu vārpu. Vārpiņas blīvi izvietotas 2 rindās. Katrā vārpiņā ir 2 divdzimumu ziedi. Katru ziedu ietver 2 īlenveidīgas zieda plēksnes ar dzelonīšiem un smailu galu, kas veido vārpas akotu. Rudzi ir svešapputes augi, ko apputeksnē vējš. Rudziem ir izveidotas daudzas šķirnes.

 Rudzu raža 
Pēc Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas datiem 2017. gadā visvairāk rudzu tika novākts Eiropā (81,6% no pasaules ražas). Lielākās valstis pēc novāktās ražas apmēriem ir Vācija, Polija un Krievija. Šajās trijās valstīs 2017. gadā novāca 58% no pasaules kopējās rudzu ražas.</center>

 Rudzu izmantošana 
 Graudu izmantošana 
No rudzu graudiem iegūst rudzu miltus. Savukārt no rudzu miltiem cep rudzu maizi, Latvijā izplatīta ir rupjmaize. Izplatīts ir arī tāds cepums kā pumperniķelis. No rudzu graudiem gatavo arī rudzu viskiju. Rudzu graudi tiek izmantoti arī lopbarībā.

 Salmu izmantošana 
Rudzu salmus var izmantot kā lopbarību, pakaišus, celtniecībā, dažādu priekšmetu gatavošanā.

 Atsauces 

 Ārējās saites 



Kategorija:Labība
Kategorija:Graudzāļu dzimta