Brenguļu pagasts

Brenguļu pagasts ir viena no Valmieras novada administratīvajām teritorijām, Gaujas un Abula krastā. Robežojas ar sava novada Kauguru, Trikātas un Valmieras pagastiem, Smiltenes novada Blomes pagastu un Cēsu novada Mārsnēnu pagastu. 

 Daba 
 Reljefa formas 
Ješku grava

 Hidrogrāfija 
 Ūdensteces 
Abuls, Dedums, Gauja, Ješku grāvis, Lisa, Mailīte, Mažupe, Miegupe, Pūpolupīte, Spindene, Storupīte, Viltums, Vīksnene.

 Ūdenstilpes 
Brenguļu dzirnavezers, Jaunbrenguļu dzirnavezers

 Purvi 
Baltais purvs, Lisas purvs, Mailes purvs, Tīpuriņš

Dabas aizsardzība
Pagasta teritorijā atrodas daļa no aizsargājamo ainavu apvidus Ziemeļgauja. Valsts aizsardzībā atrodas Brenguļu “Čiekuržu” dendroloģiskie stādījumi.

 Vēsture 
Brenguļu pagasts pirmo reizi literatūrā pieminēts 1474. gadā.
1920. gada agrārās reformas gaitā Vecbrenguļu muižas (Alt-Wrangelshof) zemes sadalīja 65 vienībās 1222 ha kopplatībā, muižas centru piešķīra rūpniecības un tirdzniecības sabiedrībai "Abuls". Sabiedrībai piederēja ūdensdzirnavas ar elektrostaciju. 
1935. gadā Valmieras apriņķa Brenguļu pagasta (līdz 1925. gadam Vecbrenguļu pagasts) platība bija 69,4 km² un tajā dzīvoja 668 iedzīvotāji. Līdz 1924. gadam Vecbrenguļu pagasts bija daļa no Valkas apriņķa. 1945. gadā pagastā izveidoja Brenguļu ciema padomi, kuru gan likvidēja 1947. gadā, bet atjaunoja 1949. gadā, līdz ar pagastu un apriņķu likvidēšanu. Valmieras rajona Brenguļu ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Jaunvāles ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par Valmieras rajona pagastu. 2009. gadā Brenguļu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Beverīnas novadā. 2021. gadā Beverīnas novads tika iekļauts Valmieras novadā.

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.OSP

 Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Brenguļi (pagasta centrs), Cempi, Cempmuiža, Jaunvāle.

 Ievērojamas personības 
 Edgars Krieviņš (1884—1971), filologs un diplomāts, Latvijas sūtnis Vācijā, Austrijā un Nīderlandē (1932–1935), Igaunijā (1935–1938), atkārtoti Vācijā un Nīderlandē (1938–1940).
 Jānis Lībietis (1885—1946), Satversmes sapulces loceklis, Ķemeru Sēravotu iestādes direktors (1928-1944). Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

 Saimniecība 
 Transports 

 Izglītība un kultūra 

 Atsauces 

Kategorija:Vidzeme
Kategorija:Valmieras novada pagasti