2016. gads

2016. gads () bija garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās piektdienā.

Apvienoto Nāciju Organizācija šo ir noteikusi par Starptautisko pākšaugu gadu.

 Notikumi 

 Janvāris 
 1. janvāris:
 par Eiropas Savienības prezidējošo valsti kļuva Nīderlande, nomainot Luksemburgu.
 par Eiropas kultūras galvaspilsētām kļuva Sansevastjana (Spānija) un Vroclava (Polija).
 Ķīnā stājās spēkā "divu bērnu politika", ļaujot visām ģimenēm radīt divus bērnus, tādējādi izbeidzot "viena bērna politiku".
 2. janvāris — Saūda Arābijā ar nāvi sodīts šiītu garīdznieks Nimrs an Nimrs un vēl 46 cilvēki; Irāna nosodīja nāvessodu, pūlis izdemolēja Saūda Arābijas vēstniecību.
 3. janvāris — Saūda Arābija sarāva diplomātiskās attiecības ar Irānu.
 6. janvāris — Ziemeļkoreja paziņoja par ūdeņraža bumbas izmēģinājumu
 14. janvāris:
 Indonēzijas galvaspilsētā Džakartā pašnāvnieku sprādzienu sērijā bojā gāja divi cilvēki un vairāki tika ievainoti.
 Pasaules Veselības organizācija paziņoja par Ebolas vīrusa epidēmijas izbeigšanos.
 15. janvāris — Gvatemalas prezidenta pilnvaras sāka pildīt bijušais komiķis Džimijs Moraless.
 16. janvāris — Cai Inveņa uzvarēja Taivānas prezidenta vēlēšanās, pirmā sieviete šajā amatā.
 20. janvāris:
 Kalifornijas Tehnoloģiju institūts publicēja pierādījumus par Devītās planētas iespējamu eksistenci orbītā, kas ir divdesmit reižu tālāka no Saules nekā Neptūns.
 par Moldovas premjerministru kļuva Pavels Filips.
 22. janvāris — par Horvātijas premjerministru kļuva Tihomirs Oreškovičs.
 24. janvāris — Portugāles prezidenta vēlēšanās uzvarēja Marselu Rebelu di Soza
 28. janvāris — Pasaules Veselības organizācija izziņoja brīdinājumu par Zikas vīrusa uzliesmojumu Dienvidamerikā.

 Februāris 
 7. februāris — Ziemeļkoreja orbītā palaida pavadoni Kwangmyŏngsŏng 4, to asi nosodīja starptautiskā sabiedrība un ANO, uzskatot, ka veikts ballistiskās raķetes izmēģinājums.
 11. februāris:
 LIGO detektora zinātnieku grupa paziņoja, ka pirmo reizi uztverti gravitācijas viļņi.
 par Latvijas Ministru prezidentu kļuva Māris Kučinskis.
 12. februāris:
 Kubā notika Romas pāvesta Franciska un Maskavas un Visas Krievzemes patriarha Kirila tikšanās.
 12.— — Lillehammerē notika ziemas jaunatnes olimpiskās spēles.
 22. februāris — ASV un Krievija vienojās par pamieru Sīrijas pilsoņu karā.

 Marts 
 13. marts — Turcijas galvaspilsētā Ankarā teroristu sarīkotā sprādzienā bojā gāja 34 cilvēki un daudzi tika ievainoti.
 14. marts — palaista EKA un Roskosmos Marsa zonde ExoMars Trace Gas Orbiter.
 22. marts — Beļģijas galvaspilsētā Briselē sprādzienos lidostā un metro stacijā bojā gāja 35 cilvēki.
 24. marts — bijušais serbu līderis Radovans Karadžičs notiesāts uz 40 gadiem ieslodzījumā par genocīdu Bosnijas kara laikā.
 27. marts — pašnāvnieka sprādzienā Pakistānas pilsētā Lahorā nogalināti 75 cilvēki un vairāk nekā 340 ievainoti.

 Aprīlis 
 2. aprīlis:
 Kalnu Karabahā atsākās apšaudes starp armēņu un Azerbaidžānas spēkiem;
 par Vjetnamas prezidentu kļuva Čans Dai Kuangs.
 3. aprīlis — publicēti pirmie Panamas dokumenti ar datiem par ārzonas uzņēmumiem, nopludināti no Panamas uzņēmuma Mossack Fonseca datu centra.
 13. aprīlis:
 Dienvidkorejas parlamenta vēlēšanās uzvarēja opozīcijas partija "Mindžū";
 Sīrijas parlamenta vēlēšanās uzvarēja prezidentu Bašāru Asadu atbalstošā Nacionālā progresīvā fronte.
 14. aprīlis — Ukrainas premjerministra amatā apstiprināts Volodimirs Groismans, nomainot Arsēniju Jaceņuku.
 24. aprīlis — Serbijas parlamenta ārkārtas vēlēšanās uzvarēja Serbijas progresīvā partija.
 28. aprīlis — no Krievijas jaunā Vostočnija kosmodroma veikts pirmais nesējraķetes starts.
 29. aprīlis — Pakistānas parlamenta vēlēšanās uzvarēja reformistu koalīcija.

 Maijs 
 6. maijs — par Īrijas premjerministru atkārtoti ievēlēts Enda Kenijs.
 8. maijs — Afganistānā divu autobusu un degvielas autocisternas sadursmē bojā gājuši 73 cilvēki.
 9. maijs:
 par Londonas mēru ievēlēts Sadiks Hans, pirmais musulmanis šajā amatā;
 Filipīnu prezidenta vēlēšanas uzvarēja Rodrigo Duterte;
 par demisiju paziņoja Austrijas kanclers Verners Faimans;
 Ziemeļkorejas līderis Kims Čonins ievēlēts par Ziemeļkorejas komunistiskās partijas priekšsēdētāju.
 10. — 14. maijs — Zviedrijas galvaspilsētā Stokholmā notika Eirovīzijas dziesmu konkurss, kurā uzvarēja Ukrainas pārstāve Džamala ar dziesmu 1944.
 11. maijs — Daesh kaujinieku sarīkotā terora aktā Irākas galvaspilsētas Bagdādes tirgū gāja bojā vismaz 93 cilvēki
 12. maijs:
 Daesh kaujinieku sarīkotā bumbas sprādzienā Irākas pilsētā Ramadī bojā gāja vismaz 17 Irākas karavīri;
 Brazīlijas Senāts uz sešiem mēnešiem no amata atstādināja valsts prezidenti Dilmu Rusefu saistībā ar apsūdzībām par budžeta noteikumu pārkāpšanu; par prezidenta pienākumu izpildītāju iecelts Mišels Temers.
 15. maijs — teroristu sarīkotā sprādzienā Jemenas pilsētā Mukalā bojā gājuši 25 cilvēki.
 17. maijs:
 par Austrijas kancleru kļuva Kristiāns Kerns;
 Irākas galvaspilsētas Bagdādes šiītu rajonos vairākos sprādzienos nogalināti 69 cilvēki;
 Kosovas galvaspilsētā Prištinā notika pirmais geju praids Kosovā.
 19. maijs — ceļā no Francijas galvaspilsētas Parīzes uz Ēģiptes galvaspilsētu Kairu Vidusjūrā iekrita EgyptAir lidmašīna ar 65 cilvēkiem.
 20. maijs — Indijas ziemeļu pilsētā Phalodi uzstādīts nacionālais karstuma rekords valstī +51 °C.
 6. — 20. maijs — Krievijā notika Pasaules čempionāts hokejā, kurā uzvarēja Kanādas izlase.
 22. maijs:
 Austrijā prezidenta vēlēšanās uzvarēja Aleksandrs van der Bellens;
 Tadžikistānā referendumā apstiprināti konstitūcijas grozījumi, kas ļauj prezidentam Emomalī Rahmonam kandidēt uz nākamajiem termiņiem neierobežotu skaitu.
 31. maijs — par Ziemeļmaķedonijas premjerministru kļuva Zorans Zaevs, nomainot Emilu Dimitrievu.

 Jūnijs 
 1. jūnijs — Šveicē atklāts Gotarda bāzes tunelis, kas kļuva par pasaulē garāko dzelzceļa tuneli.
 2. jūnijs — Vācijas parlamenta apakšpalāta pieņēma deklarāciju, kas Osmaņu impērijas 1915. gadā veiktās armēņu masveida slepkavības atzina par genocīdu; protestējot pret to, Turcija atsauca savu vēstnieku no Vācijas.
 12. jūnijs — apšaudē geju naktsklubā Orlando gāja bojā 50 cilvēki, 53 cilvēki ievainoti.
 23. jūnijs — Apvienotajā Karalistē referendumā vēlētāji nobalsoja par izstāšanos no Eiropas Savienības.
 26. jūnijs — Spānijas parlamenta pirmstermiņa vēlēšanās uzvarēja valdošā Tautas partija.
 29. jūnijs — Mongolijas parlamenta vēlēšanās uzvarēja opozīcijas Tautas partija.

 Jūlijs 
 1. jūlijs:
 par Eiropas Savienības prezidējošo valsti kļuva Slovākija, nomainot Nīderlandi.
 Baltkrievijā veikta rubļa denominācija;
 Austrijas konstitucionālā tiesa anulēja prezidenta vēlēšanu rezultātus un noteica veikt atkārtotas vēlēšanas.
 2. jūlijs — Austrālijā notika pirmstermiņa parlamenta vēlēšanas.
 3. jūlijs — vairākos pašnāvnieku sprādzienos Irākas galvaspilsētas Bagdādes iepirkšanās centrā nogalināti aptuveni 300 cilvēki.
 5. jūlijs — NASA zonde Juno iegāja Jupitera orbītā.
 6. jūlijs — Nintendo viedtālruņiem izlaida spēli Pokémon Go, kas ieguva milzīgu popularitāti un izraisīja uzņēmuma akciju cenas pieaugumu.
 8. jūlijs — Dienvidsudānas galvaspilsētā Džūba sadursmēs starp nemierniekiem un valdības spēkiem dzīvību zaudēja vismaz 270 cilvēki, to skaitā 33 mierīgie iedzīvotāji.
 13. jūlijs — par Apvienotās Karalistes premjerministru kļuva Terēza Meja, nomainot Deividu Kemeronu.
 14. jūlijs — Francijas kūrortpilsētā Nicā Bastīlijas ieņemšanas dienas svinībās kravas automašīnai braucot cilvēku pūlī, nogalināti 84 cilvēki; atbildību par šo teroraktu uzņēmās Islāma valsts.
 15. jūlijs — Turcijā notika apvērsuma mēģinājums; sadursmēs gāja bojā 294 cilvēki; pēc tam Turcijas prezidents Redžeps Erdogans izvērsa plašas represijas pret saviem oponentiem.
 22. jūlijs — Vācijas pilsētā Minhenē jaunietis iepirkšanās centrā Olympia-Einkaufszentrum veica apšaudi; bojā gāja 9 cilvēki, bet vēl 32 tika ievainoti.

 Augusts 
 4. augusts — par Nepālas premjerministru kļuva Puspa Kamals Dāhāls, nomainot Khadgu Prasādu Šarmu Olī;
 5.— — Riodežaneiro, Brazīlijā, notika vasaras olimpiskās spēles.
 25. augusts — Kolumbijas valdība un kreisi noskaņotā Kolumbijas Revolucionārie bruņotie spēki — Tautas armija parakstīja miera līgumu.
 27. augusts — par Tunisijas premjerministru kļuva Jusefs Čaheds.
 31. augusts — Brazīlijas Senāts nobalsoja par impīčmentu valsts prezidentei Dilmai Rusefai; par prezidentu pasludināja Mišelu Temeru.

 Septembris 
 3. septembris — ASV un Ķīna, kas atbildīgas par 40 % pasaules oglekļa emisiju, parakstīja Parīzes vienošanos.
 4. septembris — Māte Terēze kanonizēta par svēto.
 8. septembris:
 par Kazahstānas premjerministru kļuva Bakitžans Sagintajevs;
 palaista NASA asteroīda zonde OSIRIS-REx, kas apmeklēs asteroīdu Bennu un 2023. gadā uz Zemi atgādās iežu paraugus.
 9. septembris — Ziemeļkoreja veica piekto un jaudīgāko kodolizmēģinājumu.
 13. septembris — par Armēnijas premjerministru kļuva Karens Karapetjans
 15. septembris — orbītā palaista Ķīnas kosmiskā laboratorija Tiangong 2.
 18. septembris — Krievijas Valsts Domes vēlēšanās uzvarēja valdošā partija Vienotā Krievija.
 25. septembris — Ķīnā atklāts pasaulē lielākais radioteleskops 500 metru apertūras sfēriskais teleskops (FAST).
 26. septembris — referendumā Azerbaidžānā atbalstīti konstitūcijas grozījumi, starp kuriem paredzēta prezidenta pilnvaru laika palielināšana no 5 līdz 7 gadiem un prezidentam dotas tiesības atlaist parlamentu.
 28. septembris — starptautiskie izmeklētāji paziņoja, ka Malaysia Airlines reisa 17 lidmašīna tika notriekta ar Buk raķeti no prokrievisko separātistu kontrolētās teritorijas Ukrainā.

 Oktobris 
 1. oktobris — Ķīnas juaņa iekļauta speciālo aizņēmuma tiesību (SDR) valūtu grozam.
 3. oktobris — Igaunijā par prezidenti pirmoreiz tika ievēlēta sieviete — Kersti Kaljulaida.
 8. oktobris — Gruzijas parlamenta vēlēšanās uzvarēja partija "Gruzijas sapnis — Demokrātiska Gruzija".
 13. oktobris:
 par ANO ģenerālsekretāru kļuva portugālis Antoniu Guterrešs;
 Maldīvija paziņoja par izstāšanos no Nāciju Sadraudzības.
 Vačirālongkorns kļuva par Taizemes karali.
 16. oktobris:
 Melnkalnes parlamenta vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Sociālistu demokrātiskā partija;
 Kuveitas emīrs atlaida parlamentu.
 19. oktobris — par Horvātijas premjerministru kļuva Andrejs Plēnkovičs, nomainot Tihomiru Oreškoviču
 23. oktobris — Lietuvas parlamenta vēlēšanu 2. kārtā visvairāk balsu ieguva Lietuvas Zemnieku un Zaļo savienība.
 26. oktobris — Islandes parlamenta pirmstermiņa vēlēšanās visvairāk balsu ieguva neatkarības partija.
 31. oktobris — Libānas prezidenta vēlēšanās uzvarēja Mīšāls Aūns.

 Novembris 
 6. novembris — Nikaragvā notika vispārējās vēlēšanas; par prezidentu ievēlēts esošais prezidents Danjels Ortega.
  — ASV prezidenta vēlēšanās uzvarēja Donalds Tramps, notika arī Kongresa vēlēšanas.
 23. novembris:
 Moldovas prezidenta vēlēšanās uzvarēja sociālistu līderis Igors Dodons;
 Bulgārijas prezidenta vēlēšanās uzvarēja sociālistu pārstāvis Rumens Radevs.
 23. novembris — par Igaunijas premjerministru kļuva Jiri Ratass, nomainot Tāvi Reivasu.

 Decembris 
 1. decembris — Gambijas prezidenta vēlēšanās uzvarēja Adama Berovs.
 4. decembris:
 Uzbekistānas prezidenta ārkārtas vēlēšanās uzvarēja Šavkats Mirzijojevs;
 Austrijas prezidenta atkārtotās vēlēšanās uzvarēja Aleksandrs van der Bellens;
 Itālijā referendumā noraidīts priekšlikums veikt konstitūcijas reformu.
 6. decembris — par Francijas premjerministru kļuva Bernārs Kaznēvs.
 12. decembris — par Itālijas premjerministru kļuva Paolo Džentiloni.
 14. decembris — par Uzbekistānas premjerministru kļuva Abdulla Aripovs.
 19. decembris — Vācijas galvaspilsētā Berlīnē, teroristam ar kravas automašīnu apzināti iebraucot cilvēku pūlī, nogalināti 12 cilvēki.
 31. decembris — Indonēzijā prāmja ugunsgrēkā gāja bojā 23 cilvēki un vēl 17 pazuduši.http://www.delfi.lv/news/arzemes/pramja-ugunsgreka-indonezija-boja-gajusi-23-cilveki.d?id=48362833

 Miruši 

 Janvāris 
 1. janvāris — Vilmošs Zigmonds (Vilmos Zsigmond), ungāru izcelsmes ASV kinooperators (dzimis 1930. gadā)
 2. janvāris — Nimrs an Nimrs (), Saūda Arābijas garīdznieks, šiītu sludinātājs (dzimis 1959. gadā)
 3. janvāris — Peters Naurs (Peter Naur), dāņu datorzinātnieks (dzimis 1928. gadā)

 4. janvāris — Mišels Galabrū (Michel Galabru), franču aktieris (dzimis 1922. gadā)
 5. janvāris — Pjērs Bulēzs (Pierre Boulez), franču diriģents un komponists (dzimis 1925. gadā)

 8. janvāris — Marija Terēza de Filipisa (Maria Teresa de Filippis), itāliešu autobraucēja (dzimusi 1926. gadā)
 10. janvāris — Deivids Bovijs (David Bowie), angļu mūziķis (dzimis 1947. gadā)
 14. janvāris:
 Elans Rikmens (Alan Rickman), angļu aktieris (dzimis 1946. gadā)
 Leonīds Žabotinskis (Леонiд Жаботинський), ukraiņu PSRS svarcēlājs (dzimis 1938. gadā)
 18. janvāris — Glenns Frejs (Glenn Frey), ASV mūziķis (dzimis 1948. gadā)
 19. janvāris — Etore Skola (Ettore Scola), itāliešu scenārists un kinorežisors (dzimis 1931. gadā)

 24. janvāris — Mārvins Minskis (Marvin Minsky), ASV datorzinātnieks (dzimis 1927. gadā)
 26. janvāris:
 Black, angļu dziedātājs (dzimis 1962. gadā)
 Eibs Vigoda (Abe Vigoda), ASV aktieris (dzimis 1921. gadā)
 29. janvāris — Žaks Rivets (Jacques Rivette), franču kinorežisors (dzimis 1928. gadā)

 Februāris 
 4. februāris — Edgars Mičels (Edgar Mitchell), ASV kosmonauts (dzimis 1930. gadā)

 9. februāris — Sušils Koirala (सुशील कोइराला), Nepālas politiķis (dzimis 1939. gadā)
 16. februāris — Butross Butross-Gali (), Ēģiptes diplomāts un politiķis, ANO ģenerālsekretārs (dzimis 1922. gadā)
 17. februāris — Andžejs Žulavskis (Andrzej Żuławski), poļu kinorežisors (dzimis 1940. gadā)
 19. februāris:
 Hārpera Lī (Harper Lee), amerikāņu rakstniece (dzimusi 1926. gadā)
 Umberto Eko (Umberto Eco), itāļu rakstnieks, filozofs, viduslaiku kultūras un semiotikas speciālists (dzimis 1932. gadā)
 23. februāris — Donalds Viljamss (Donald E. Williams), ASV kosmonauts (dzimis 1942. gadā)

 28. februāris — Džordžs Kenedijs (George Kennedy), ASV aktieris (dzimis 1925. gadā)

 Marts 
 3. marts — Berta Kaseresa (Berta Cáceres), Hondurasas vides aktīviste (dzimusi 1973. gadā)
 5. marts — Rejs Tomlinsons (Ray Tomlinson), ASV programmētājs (dzimis 1941. gadā)
 6. marts — Nensija Reigana (Nancy Reagan), ASV aktrise, prezidenta Ronalda Reigana sieva (dzimusi 1921. gadā)
 8. marts — Džordžs Mārtins (Sir George Martin), britu mūzikas producents (dzimis 1926. gadā)
 10. marts — Kīts Emersons (Keith Emerson), britu mūziķis (dzimis 1944. gadā)
 11. marts — Jolanda Balaša (Iolanda Balaș), Rumānijas vieglatlēte (dzimusi 1936. gadā)
 12. marts — Loids Šeplijs (Lloyd Shapley), ASV matemātiķis un ekonomists (dzimis 1923. gadā)
 13. marts — Hilarijs Patnams (Hilary Putnam), ASV filozofs (dzimis 1926. gadā)

 18. marts — Gvido Vestervelle (Guido Westerwelle), vācu politiķis (dzimis 1961. gadā)
 21. marts — Endrū Grovs (Andrew Grove), Ungārijā dzimis ebreju ASV zinātnieks un uzņēmējs (dzimis 1936. gadā)
 22. marts — Robs Fords (Rob Ford), Kanādas politiķis (dzimis 1969. gadā)
 24. marts:
 Johans Kruifs (Johan Cruyff), Nīderlandes futbolists un treneris (dzimis 1947. gadā)
 Gerijs Šendlings (Garry Shandling), ASV aktieris (dzimis 1949. gadā)
 29. marts:
 Petija Djūka (Patty Duke), ASV aktrise (dzimusi 1946. gadā)
 Nils Hiļevičs (Ніл Гілевіч, Ни́л Гиле́вич), baltkrievu dzejnieks (dzimis 1931. gadā)
 31. marts:
 Hanss Dītrihs Genšers (Hans-Dietrich Genscher), vācu politiķis (dzimis 1927. gadā)
 Imre Kertēss (Imre Kertész), Ungārijas rakstnieks (dzimis 1929. gadā)
 Zaha Hadīda (Zaha Hadid, ), Irākā dzimusi Lielbritānijas arhitekte (dzimusi 1950. gadā)

 Aprīlis 
 3. aprīlis — Čezāre Maldīni (Cesare Maldini), itāliešu futbolists un treneris (dzimis 1932. gadā)
 20. aprīlis:
 Chyna, amerikāņu cīkstone, kultūriste un pornoaktrise (dzimusi 1970. gadā)
 Gajs Hamiltons (Guy Hamilton), britu kinorežisors (dzimis 1922. gadā)
 21. aprīlis — Prinss (Prince), amerikāņu mūziķis (dzimis 1958. gadā)
 24. aprīlis — Tomijs Kono (Tommy Kono), amerikāņu svarcēlājs (dzimis 1930. gadā)
 30. aprīlis — Harolds Kroto (Harold Kroto), britu ķīmiķis (dzimis 1939. gadā)

 Maijs 
 6. maijs:
 Patriks Ekengs (Patrick Ekeng), Kamerūnas futbolists (dzimis 1990. gadā)
 Margota Honekere (Margot Honecker), vācu politiķe, VDR vadītāja Ēriha Honekera sieva (dzimusi 1927. gadā)

 12. maijs — Suzanna Masheta Džonsa (Susannah Mushatt Jones), amerikāņu ilgdzīvotāja, pasaulē vecākais cilvēks (dzimusi 1899. gadā)

 31. maijs:
 Korija Brokena (Corry Brokken), Nīderlandes dziedātāja (dzimusi 1932. gadā)
 Mohameds Abdelazīzs (), Rietumsahāras politiķis, Sahrāvī nacionālās atbrīvošanās kustības Polisario frontes līderis (dzimis 1947. gadā)

 Jūnijs 
 3. jūnijs — Muhameds Ali (Muhammad Ali), amerikāņu bokseris (dzimis 1942. gadā)
 6. jūnijs:
 Viktors Korčnojs (Виктор Корчной), PSRS un Šveices šahists (dzimis 1931. gadā)
 Pīters Šefers (Peter Shaffer), britu dramaturgs un scenārists (dzimis 1926. gadā)

 10. jūnijs — Gordijs Hovs (Gordie Howe), kanādiešu hokejists (dzimis 1928. gadā)
 11. jūnijs — Kristīna Grimija (Christina Grimmie), amerikāņu dziedātāja, dziesmu autore, aktrise (dzimusi 1994. gadā)
 16. jūnijs — Džo Koksa (Jo Cox), angļu politiķe (dzimusi 1974. gadā)
 19. jūnijs — Antons Jeļčins (Антон Ельчин, Anton Yelchin), Krievijas izcelsmes amerikāņu aktieris (dzimis 1989. gadā)
 27. jūnijs — Bads Spensers (Bud Spencer), itāliešu aktieris un dziedātājs (dzimis 1929. gadā)
 28. jūnijs — Peta Sammita (Pat Summitt), amerikāņu basketboliste un trenere (dzimusi 1952. gadā)

 Jūlijs 
 2. jūlijs:
 Eli Vīzels (Elie Wiesel), Rumānijas ebreju izcelsmes ASV rakstnieks (dzimis 1928. gadā)
Maikls Čimino (Michael Cimino), amerikāņu kinorežisors (dzimis 1939. gadā)
 Patriks Menings (Patrick Manning), Trinidādas un Tobāgo politiķis, bijušais valsts prezidents (dzimis 1946. gadā)
 Mišels Rokars (Michel Rocard), Francijas politiķis, bijušais valsts premjerministrs (dzimis 1930. gadā)
 4. jūlijs — Abāss Kijārostamī (عباس کیارستمی `), Irānas kinorežisors, scenārists un producents (dzimis 1940. gadā)
 7. jūlijs — Laura Mančinelli (Laura Mancinelli), itāļu rakstniece, ģermaniste, medievaliste un pasniedzēja (dzimusi 1933. gadā)
 12. jūlijs — Gorans Hadžičs (Горан Хаџић), serbu-horvātu politiķis un karavadonis Balkānu karu laikā (dzimis 1958. gadā)
 13. jūlijs — Abū Omars el Šīšānī (), gruzīnu-čečenu džihādists, Islāma valsts komandieris Sīrijā (dzimis 1986. gadā)
 19. jūlijs — Gerijs Māršals (Garry Marshall), amerikāņu aktieris un režisors (dzimis 1934. gadā)
 20. jūlijs — Pāvels Šeremets (Павел Шарамет), baltkrievu žurnālists (dzimis 1971. gadā)
 26. jūlijs — Žaks Hamels (Jacques Hamel), franču garīdznieks (dzimis 1930. gadā)

 Augusts 
 3. augusts:
 Šahrams Amiri (شهرام امیری‎‎), Irānas kodolzinātnieks (dzimis 1977. gadā)
 Kriss Eimons (Chris Amon), Jaunzēlandes autosportists (dzimis 1943. gadā)
 16. augusts — Žuans Avelanži (João Havelange), Brazīlijas sportists, jurists, uzņēmējs un sporta funkcionārs (dzimis 1916. gadā)
 17. augusts — Arturs Hillers (Arthur Hiller), Kanādas un ASV televīzijas un kino režisors (dzimis 1923. gadā)
 22. augusts — Sellapans Ramanatans (Sellapan Ramanathan), Singapūras politiķis, bijušais Singapūras prezidents (dzimis 1924. gadā)
 24. augusts — Valters Šēls (Walter Scheel), vācu politiķis, bijušais VFR prezidents (dzimis 1919. gadā)
 25. augusts — Soņa Rikela (Sonya Rykiel), franču modes māksliniece un rakstniece (dzimusi 1930. gadā)
 29. augusts — Džīns Vailders (Gene Wilder), amerikāņu aktieris (dzimis 1933. gadā)
 30. augusts:
 Abū Muhammeds el Adnānī (), Sīrijas kaujienieks un terorists, viens no Islāma valsts līderiem (dzimis 1977. gadā)
 Vera Čāslavska (Věra Čáslavská), čehu vingrotāja (dzimusi 1942. gadā)
 Džo Saters (Joe Sutter), amerikāņu aviācijas inženieris (dzimis 1921. gadā)

 Septembris 
 2. septembris — Isloms Karimovs (Islom Karimov), Uzbekistānas politiķis, prezidents (dzimis 1938. gadā)
 16. septembris — Karlo Adzeljo Čampi (Carlo Azeglio Ciampi), Itālijas politiķis un baņķieris (dzimis 1920. gadā)
 20. septembris — Kērtiss Hensons (Curtis Hanson), amerikāņu kinorežisors (dzimis 1945. gadā)
 25. septembris:
 Arnolds Pālmers (Arnold Palmer), amerikāņu golferis (dzimis 1929. gadā)
 Rods Tempertons (Rodn Temperton), angļu dziesmu autors, producents un mūziķis (dzimis 1949. gadā)
 27. septembris — Klifs Bārtons (Cliff Burton), amerikāņu mūziķis (dzimis 1962. gadā)
 28. septembris — Šimons Peress (שמעון פרס), Izraēlas politiķis, prezidents un premjerministrs (dzimis 1923. gadā)

 Oktobris 
 5. oktobris — Mihals Kovāčs (Michal Kováč), Slovākijas politiķis, prezidents (dzimis 1930. gadā)
 9. oktobris — Andžejs Vajda (Andrzej Wajda), poļu kinorežisors (dzimis 1926. gadā)
 13. oktobris:
 Pūmipons Adunjadēts (ภูมิพลอดุลยเดช), Taizemes karalis (dzimis 1927. gadā)
 Dario Fo (Dario Fo), itāļu satīriķis, dramaturgs, aktieris un komponists (dzimis 1926. gadā)
 16. oktobris:
 Arsēnijs Pavlovs jeb Motorola (Арсений Павлов), Austrumukrainas prokrievisko separātistu komandieris (dzimis 1983. gadā)
 Kigeli V (Kigeli V), pēdējais Ruandas karalis (dzimis 1936. gadā)
 19. oktobris — Iveta Šovirē (Yvette Chauviré), franču balerīna un aktrise (dzimusi 1917. gadā)
 20. oktobris — Junko Tabei (田部井 淳子), japāņu alpīniste (dzimusi 1939. gadā)
 24. oktobris — Horhe Batlje (Jorge Batlle), Urugvajas prezidents (dzimis 1927. gadā)
 25. oktobris — Karlušs Albertu Torress (Carlos Alberto Torres), Brazīlijas futbolists (dzimis 1944. gadā)
 29. oktobris — Pens Sovans (Pen Sovan), Kambodžas premjerministrs (dzimis 1921. gadā)

 Novembris 
 2. novembris — Oļegs Popovs (Олег Попoв), PSRS un Krievijas cirka mākslinieks, klauns (dzimis 1930. gadā)
 7. novembris — Leonards Koens (Leonard Cohen), Kanādas rakstnieks un mūziķis (dzimis 1935. gadā)
 15. novembris — Siksto Durans Baljens (Sixto Durán Ballén), Ekvadoras politiķis, valsts prezidents (dzimis 1921. gadā)
 18. novembris — Šārona Džonsa (Sharon Jones), amerikāņu mūziķe (dzimusi 1956. gadā)
 20. novembris — Konstantins Stefanopuls (), Grieķijas politiķis, valsts prezidents (dzimis 1926. gadā)
 24. novembris — Florensa Hendersone (Florence Henderson), amerikāņu aktrise un mūziķe (dzimusi 1934. gadā)
 25. novembris — Fidels Kastro (Fidel Castro), Kubas prezidents (dzimis 1926. gadā)
 28. novembris — Marks Taimanovs (Марк Тайманов), Krievijas šahists (dzimis 1926. gadā)

 Decembris 
 7. decembris — Gregs Leiks (Greg Lake), angļu mūziķis (dzimis 1947. gadā)
 8. decembris — Džons Glenns (John Glenn), ASV astronauts un politiķis (dzimis 1921. gadā)
 9. decembris — Andrejs Karlovs (Андрей Карлов), Krievijas diplomāts (dzimis 1954. gadā)
 18. decembris — Žaža Gabora (Zsa Zsa Gabor), ungāru izcelsmes ASV aktrise (dzimusi 1917. gadā)
 18. decembris — Mišela Morgana (Michèle Morgan), franču aktrise (dzimusi 1920. gadā)
 23. decembris — Pīrss Sellerss (Piers John Sellers), ASV astronauts (dzimis 1955. gadā)
 24. decembris:
 Riks Parfits (Rick Parfitt), angļu mūziķis (dzimis 1948. gadā)
 Ričards Adamss (Richard Adams), angļu rakstnieks (dzimis 1920.)
 25. decembris — Džordžs Maikls (George Michael), angļu mūziķis (dzimis 1963. gadā)
 26. decembris — Vera Rubina (Vera Rubin), amerikāņu astronome (dzimusi 1928. gadā)
 27. decembris:
 Kerija Fišere (Carrie Fisher), amerikāņu aktrise, romānu rakstniece, scenāriste (dzimusi 1956. gadā)
 Ratnasiri Vikremanajake (Ratnasiri Wickremanayake), Šrilankas politiķis, bijušais premjermisnistrs (dzimis 1933. gadā)
 28. decembris — Debija Renoldsa (Debbie Reynolds), amerikāņu aktrise, dziedātāja, dejotāja (dzimusi 1932. gadā)

 Nobela prēmijas 
 Ekonomikā — Olivers Hārts un Bengts Holmstrems
 Fizikā — Deivids Tulesss, Dankans Haldeins un Džons Maikls Kosterlics
 Fizioloģijā vai medicīnā — Jošinori Osumi
 Ķīmijā — Žans Pjērs Sovažs, Freizers Stodarts un Bernards Ferings
 Literatūrā — Bobs Dilans
 Miera veicināšanā — Huans Manuels Santoss

 Atsauces