Šampēteris

Šampēteris, agrāk Šampetris (no  — 'lauciniecisks'), ir Rīgas pilsētas apkaime Pārdaugavā, Zemgales priekšpilsētā. Šampētera apkaime atrodas Rīgas rietumu daļas centrā. Tā robežojas ar Imantas, Zasulauka, Pleskodāles un Zolitūdes apkaimēm. Šampētera apkaimes robežas ir Lielirbes iela, dzelzceļš, Jāņa Endzelīna iela, Irlavas iela, Kalnciema iela un Ventspils iela.

Šampētera apkaimes kopējā platība ir 1,366 km², kas ir apmēram četras reizes mazāk nekā vidējais apkaimes platības rādītājs Rīgā, taču, pat neskatoties uz šo relatīvi mazo platību, Šampētera apkaimei ir grūti uztveramas precīzas robežas. Austrumu pusē tās saplūst ar Zasulauka apkaimi, bet dienvidrietumos ar Pleskodāli. Tomēr, vērtējot pašreizējās teritorijas izmantošanas īpatnības, galvenās ielu trases un dzelzceļu kā fiziski norobežojošos elementus, var uzskatīt, ka ir identificētas optimālās Šampētera apkaimes robežas. Pa perimetru apkaimes robežas garums ir 5023 metri.

 Vēsture 

1683. gada kartē šeit atzīmēta Prēstinga (Prästingshof) un Ludendorfa (Ludendorfshof) muiža un Skudru krogs. 1782. gadā muižiņas īpašniece bija Anna Ulrika fon Fītinghofa, kas tās nodēvēja par Šampētera muižu (Hof Champêtre no  — 'lauciniecisks').Veitners K. Pārdaugavas muižu vēsturiskā attīstība 1750. g. — 1850. g. LU Vēstures un filozofijas fakultātes bakalaura darbs, vad. doc. J. Štrauhmanis. Rīga: 1996. — 38. lpp.Širants R. Dažu Rīgas vietvārdu izcelšanās. Dabas un vēstures kalendārs 1972. Rīga: izdevniecība "Zinātne", 1971. — 229.—235. lpp.
1795. gadā muiža nonāca Oto Heinriha fon Īgelštrēma īpašumā.
1797. gadā Šampētera muižas teritorijā atradās divas latviešu brīvzemnieku saimniecības un krogs. 19. gadsimtā muižas zemi sadalīja apbūves gabalos, ko pārdeva vai iznomāja. 1803. gadā te nodibināja etiķa manufaktūru, 1856. gadā — alus darītavu, bet 1899. gadā — litogrāfiju. 19./20. gadsimta mijā muižiņa piederēja fon Derksu ģimenei.
1919. gadā Šampēteri administratīvi iekļāva Rīgas pilsētas teritorijā. Pēc Otrā pasaules kara muižas dzīvojamajā ēkā iekārtoja dzīvokļus, bet 1998. gadā muižas koka dzīvojamo ēku nojauca. Šobrīd apskatāma daļa no bijušā muižas parka ar nelielo dīķīti.

 Skatīt arī 
 Rīga
 Zemgales priekšpilsēta
 Sabiedriskais transports Rīgā
 Tipveida dzīvojamā apbūve Rīgā
 Rīgas klimats

 Piezīmes un atsauces 
 Izmantoti materiāli no Rīgas Domes pilsētas attīstības departamenta mājas lapas.
 Izmantoti materiāli no Rīgas pašvaldības portāla.

 Ārējās saites 

 Apkaimes oficiālā mājas lapa
 Rīgas pašvaldības portāla.