2000. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 2000. gada notikumi Latvijā.

 Valsts amatpersonas 
 Amats Persona PiezīmesLatvijas Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga  7. Saeimas priekšsēdētājs Jānis Straume Ministru prezidents Andris Šķēle (līdz ) Šķēles 3. Ministru kabinets Andris Bērziņš (no ) Bērziņa Ministru kabinets

 Gada simboli Latvijas dabā 
 Gada dzīvnieks  — dižā briežvabole (Lucanus cervus),
 Gada putns — ķīvīte (Vanellus vanellus),
 Gada kukainis — degunradžvabole (Oryctes nasicornis).

 Notikumi 
 Janvāris 
 1. janvāris — kopīgu saimniecisku darbību uzsāka AS "Ave Lat grupa" alkohola ražošanas uzņēmumi AS "Latvijas balzams" un AS "Rīgas vīni".
 3. janvāris:
 Notika jaunizveidotā Līvānu novada pašvaldības pirmā sēde, kurā par Līvānu novada domes priekšsēdētāju vienbalsīgi tika ievēlēts Līvānu pilsētas domes priekšsēdētājs Visvaldis Gercāns.
 Latvija, Lietuva un Igaunija uzsāka projektu, kas paredzēja pārdot vērtspapīrus Baltijas fondu biržu kopējā sarakstā.
 4. janvāris — darbu sāka SIA "Lido" atpūtas centrs un ēdināšanas komplekss Rīgā, Krasta ielā.

 Februāris 
 9. februāris — Latvijā vizītē ieradās EK prezidents Romāno Prodi un komisārs ES paplašināšanās jautājumos Ginters Ferhoigens.Latvijas Republikas Iestāšanās Eiropas Savienībā (ES) Svarīgākās Norises , arhivi.lv
 13. februāris — Valdība apstiprināja Latvijas Republikas stratēģiju integrācijai Eiropas Savienībā.
 15. februāris — oficiāli tika atklātas sarunas par iestāšanos Eiropas Savienībā ar Latviju, Lietuvu, Rumāniju, Bulgāriju, Slovākiju un Maltu.
 22. februāris — parlamentārās izmeklēšanas komisijas, lai noskaidrotu faktus par publisku un privātu institūciju amatpersonu saistību ar nozieguma izdarīšanu (pedofiliju), priekšsēdētāja Jāņa Ādamsona runā Saeimā tiek nosauktas trīs augstas valsts amatpersonas (Andris Šķēle, Valdis Birkavs un Andrejs Sončiks), kuras varētu būt iesaistītas pedofilijas skandālā. Sākas tā saucamā "pedofilgeita"
 24. februāris — Eiropas Integrācijas Padome apstiprināja pirmās 11 Latvijas iestāšanās ES sarunu oficiālās pozīcijas.
 26. februāris — no amata atkāpās VAS "Latvenergo" valdes priekšsēdētājs Valdis Ginters.

 Marts 
 11. marts — ap plkst. 11.30 Jelgavas rajona Līvbērzē vieglā automašīna uz pārbrauktuves saskrējās ar vilcienu, kas veda dīzeļdegvielu. Automašīna eksplodēja un vilciena vagoni aizdegās, izraisot milzīgu ugunsgrēku. Daļa vilciena sastāva nogāja no sliedēm. Negadījumā dzīvību zaudēja četri cilvēki, kuri brauca vieglajā auto. Veicot sanācijas darbus katastrofas vietā, tika savākts vairāk nekā 30 000 tonnu dīzeļdegvielas, kas bija sajaukusies ar ugunsdzēšamajām putām.Fakti: otrā smagākā katastrofa Latvijas dzelzceļa vēsturē, apollo.lv, 
 29. marts — sabiedrība Tilde izlaida Tildes Biroju 2000 — latviešu valodas nodrošinājuma populārās programmatūras jaunāko versiju. Tildes Birojs 2000 bija pilns risinājums darbam ar datoru latviešu valodā.Sakaru Pasaules enciklopēdiskā laika grāmata, pipkalejs.lv 
 31. marts—29. aprīlis — pirmā tautas skaitīšana pēc neatkarības atjaunošanas. Tajā bija iesaistīti vairāk kā 5 tūkstoši cilvēku.Latvijas Statistika

 Aprīlis 
 1. aprīlis — darbu uzsāka jaunais VAS "Latvenergo" valdes priekšsēdētājs Kārlis Miķelsons.
 Latvijas Mobilais Telefons un Hansabanka paziņoja par kopīga pakalpojuma — Mobilā banka — ieviešanu. Mobilā banka bija radikāli jauns piedāvājums, kura saņemšanu nodrošina mobilais telefons. Mobilā banka pirmo reizi ļāva klientiem Latvijā ar mobilā tālruņa palīdzību saņemt informāciju par konta stāvokli Hansabankā, kā arī par darījumiem, kas veikti ar kontu.

 Maijs 
 9. maijs — Latvijas klientiem kļuvis pieejams WAP (Wireless Application Protocol) jeb interneta piekļuve no GSM mobilā telefona. To nodrošināja Latvijas Mobilais Telefons, taču šo jauno pakalpojumu nevarēja lietot visi LMT abonenti, bet tikai tie, kuriem bija WAP mobilais telefons. WAP deva iespēju piekļūt internetam bez datora starpniecības, taču, lai, piemēram, kādu interneta mājas lapu varētu lasīt ar mobilo telefonu, tai bija jābūt veidotai īpašā WML (Wireless Mark-up Language) formātā.
 26. maijs — tika ielikts pamatakmens latviešu leģionāru Brāļu kapu kompleksam Lestenē.

 Jūnijs 
 6. jūnijs — dibināta Latvijas Piļu un muižu asociācija.
 13.—14. jūnijs — ES dalībvalstu un kandidātvalstu ārlietu ministru tikšanās laikā Luksemburgā tika apstiprināta pirmo piecu sarunu sadaļu slēgšanu sarunās ar Latviju.
 26. jūnijs—2. jūlijs — Rīgā notiek VIII Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētki.

 Augusts 
 15. augusts — sāka darboties interneta portāls "Apollo" (www.apollo.lv). (Oficiālā prezentācija gan bija 30. augustā.) Portālā bija raksturīgie interneta portālu elementi: bezmaksas e-pasts, personalizācija, jaunākās ziņas, interaktīvās diskusijas.
 17. augusts — Rīgā, universālveikalā "Centrs" notika divi sprādzieni, kuros cieta 35 cilvēki, no tiem trīs guva smagus savainojumus. Viena sieviete vēlāk slimnīcā mira.«Centra» spridzinātājam Gromovam — astoņi gadi cietumā, apollo.lv, 

 Oktobris 
 5. oktobris — atvērts pirmais ELVI veikals (Siguldā).
 7. oktobris — par Baltkom GSM īpašnieku kļuva Tele2, Zviedrijas koncerna "NetCom*" meitas uzņēmums, viens no lielākajiem mobilo sakaru operatoriem Eiropā. Līdz ar to uzņēmums Baltkom GSM ieguva nosaukumu Tele2.

 Novembris 
 6. novembris — Latvijas Mobilais Telefons sāka piedāvāt mobilo telefonu priekšapmaksas karti "Okarte".

 Kultūra 
 Mākslas filmas 
 "Vecās pagastmājas mistērija" (režisors Jānis Streičs)

 Dzimuši 
 7. janvāris — Evelīna Priede, aktrise
 13. janvāris — Edgars Vilcāns, ukraiņu—latviešu komponists, mūzikas producents, aranžētājs un džeza pianists
 19. janvāris — Artūrs Kurucs, basketbolists
 21. janvāris — Matīss Kučinskis, aktieris
 1. februāris
 Patrīcija Eiduka, distanču slēpotāja
 Rūdolfs Sprukulis, aktieris
 6. marts — Roberts Plūme, kamaniņu braucējs
 7. marts — Daniels Ontužāns, futbolists
 22. marts — Santa Breikša, aktrise
 21. aprīlis — Artūrs Žagars, basketbolists
 14. maijs — Elīna Ieva Bota, kamaniņu braucēja
 9. decembris — Diāna Ņikitina, daiļslidotāja
 17. decembris — Rūta Kate Lasmane, vieglatlēte

 Miruši 
 18. janvāris — Jānis Zariņš, tēlnieks (dzimis 1913. gadā)
 25. janvāris — Jānis Kalniņš, rakstnieks, literatūrzinātnieks (dzimis 1922. gadā)
 27. janvāris — Leonards Stašs, lauksaimnieks un politiķis (dzimis 1929. gadā)
 9. marts — Aleksandrs Maizuks, aktieris (dzimis 1928. gadā)
 20. marts — Ādolfs Skulte, komponists (dzimis 1909. gadā)
 13. aprīlis — Aivars Ģipslis, latviešu šahists (dzimis 1937. gadā)
 20. aprīlis — Antra Liedskalniņa, aktrise (dzimusi 1930. gadā)
 2. maijs — Jānis Klīdzējs, rakstnieks (dzimis 1914. gadā)
 6. jūnijs — Miervaldis Birze, ārsts, rakstnieks (dzimis 1921. gadā)
 4. jūlijs — Haralds Mednis, diriģents (dzimis 1906. gadā)
 25. jūlijs — Ardis Vinklers, scenogrāfs (dzimis 1907. gadā)
 13. septembris — Jānis Gilis, Latvijas futbola izlases treneris (dzimis 1943. gadā)
 2. novembris — Jānis Baltauss, dzejnieks (dzimis 1961. gadā)
 20. novembris — Ansis Rūtentāls, kustību mākslinieks, režisors, pedagogs (dzimis 1949. gadā)
 24. novembris — Jānis Zariņš, aktieris (dzimis 1936. gadā)
 30. novembris — Jānis Kalniņš, komponists (dzimis 1904. gadā)
 14. decembris — Uldis Pūcītis, aktieris (dzimis 1937. gadā)
 20. decembris — Jānis Vītoliņš, aktieris, režisors (dzimis 1937. gadā)
 22. decembris — Gunārs Priede, dramaturgs (dzimis 1928. gadā)

 Skatīt arī 
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

 Piezīmes un atsauces 

Latvija

Kategorija:Notikumi Latvijā pēc gada