Kalnu tapirs

Kalnu tapirs (Tapirus pinchaque ) ir viena no tapiru dzimtas (Tapiridae) Latīņamerikas tapiru sugām. Tas ir otrs mazākais tapirs un vienīgais, kas dzīvo ārpus tropu lietus mežu biomas.
Kalnu tapiri dzīvo tropu un subtropu mitrajos mežos — miglas mežos un paramo biomā, kas atrodas Andu kalnos starp pēdējo tropu meža līniju un sniega līniju (3800—5000 metri virs jūras līmeņa). Kalnu tapiru var sastapt Andu kalnos Kolumbijā, Ekvadorā un Peru.

Peru kalnu tapiru aizsardzībai ir izveidots Nacionālais parks (National Sanctuary Tabaconas Namballe). Dzīvniekiem ir nepieciešams pārvietoties no mitrajiem tropu mežiem uz paramo un atpakaļ, tos nevar ierobežot tikai vienā no biomām. Tie migrē starp 1950 metriem virs jūras līmeņa un 4400 metriem virs jūras līmeņa. Šajā zonā temperatūra var nokristies zem 0 °C, tādēļ kalnu tapiram ir nepieciešams biezs kažoks. Lietus sezonas laikā tas uzturas tropu mežu biomā, bet sausuma sezonā dodas uz paramo, jo tur ir mazāk kukaiņu un zemākas temperatūras.

Kalnu tapiri ir visapdraudētākie no visiem tapiriem. Daži zinātnieki uzskatīja, ka ap 2014. gadu kalnu tapiri būs izmiruši, jo savvaļā ir apmēram 2500 indivīdu. Zoodārzos ir ļoti maz šo dzīvnieku, un tikai daži pāri nebrīvē vairojas; tie ir zoodārzi Losandželosā, Koloradospringsā un Sanfrancisko. Mītnes zemēs zoodārzos nav neviena kalnu tapira. Kopumā zoodārzos ir 9 kalnu tapiri, kas ļoti ierobežo to pavairošanu, jo visi ir tuvi radinieki (cēlušies no 1 pāra).

 Izskats 
Kalnu tapiru ir viegli atšķirt no citiem tapiriem, jo tam ir biezs, tumši pelēks vai melns kažoks, bet apakšlūpa ir gandrīz balta. Dažreiz arī vaigi ir gaišāk pelēki nekā pārējais apmatojums. Pieauguša kalnu tapira ķermeņa garums ir apmēram 1,8 m, augstums skaustā 75—100 cm, svars 150—225 kg. Mātītes ir lielākas nekā tēviņi. Tāpat kā visiem tapiriem, tiem ir īsas, resnas astes un garš, kustīgs snuķis. Priekškājām ir 4 pirksti, pakaļkājām 3 pirksti.

 Ieradumi 
Kalnu tapiri sazinās ar spalgiem svilpieniem. Tēviņi mēdz kost, savstarpēji cīnoties par mātītes uzmanību pārošanās sezonā. Pārējā laikā dzīvnieki ir izteikti vienuļnieki, kas lielāko dienas daļu pavada ganoties.  Lai arī tapirs atstāj smagnēja dzīvnieka iespaidu, tas diezgan ātri pārvietojas pa kalnu stāvajām kraujām. Tāpat kā citi tapiri, arī kalnu tapiri mīl peldēties un vārtīties dubļos.

Kalnu tapiri ir nakts dzīvnieki, un ir aktīvi no saulrieta līdz saullēktam. Dienu tie pavada guļot. Kalnu tapiri mēdz pacelties pakaļkājās, lai aizsniegtu augstākus koku zarus. Kalnos tie meklē arī dabīgos minerālsāļu avotus. Tapiriem ir slikta redze, bet ļoti laba oža un dzirde. Uz snuķa gala ir īsi matiņi, kas darbojas kā taustes sensori.ADW: Tapirus pinchaque: Information

Tēviņi iezīmē savu teritoriju ar fekāliju kaudzītēm un urīnu, kā arī mēdz berzēties pret lielākiem kokiem, atstājot savu smaržu koka stumbrā. Mātītes reizēm dara to pašu. Tapiru teritorijas pārklājas, bet viena tapira teritorija ir apmēram 8 km2 liela.

Tapiru galvenie ienaidnieki bez cilvēkiem ir jaguāri un pumas.Mountain Tapir: The Animal Files Tomēr vislielāko ļaunumu nodara cilvēku darbība: mežu izciršana, lauksaimniecības paplašināšana, malumedniecība.

 Vairošanās 
Mātītei grūsnība ilgst 400 dienas, parasti piedzimst viens mazulis, ļoti reti — divi. Mazulis piedzimst apmēram 7 kg smags, un, kā visiem tapiriem, tam ir brūns apmatojums ar svītrām un lāsumiem, kas ļauj labi noslēpties no plēsējiem. Atšķirībā no tropos dzīvojošiem tapiriem, kalnu tapira mazulim ir pūkains kažoks tāpat kā vecākiem, kas to silda aukstajos kalnu vējos. Apmēram gada vecumā apmatojums ir ieguvis pieauguša dzīvnieka krāsu. Kalnu tapiri sasniedz dzimumbriedumu trīs gadu vecumā. Tapiri dzīvo līdz 30 gadiem.

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Mountain tapir (Tapirus pinchaque)
 Ultimateungulate: Tapirus pinchaque
 Photos of Mountain Tapirs (Tapirus pinchaque) 
 Mountain Tapir (Tapirus pinchaque) 

Kategorija:Tapiri
Kategorija:Andi
Kategorija:Dienvidamerikas fauna