Varakļānu novads

Varakļānu novads () bija pašvaldība, kurā 2009. gadā apvienoja bijušā Madonas rajona Varakļānu pilsētu un Murmastienes un Varakļānu pagastus. Robežojās ziemeļos un rietumos ar Madonas novadu, austrumos ar Rēzeknes novadu un dienvidos ar Preiļu un Jēkabpils novadiem. Novada centrs atradās Varakļānu pilsēta. Lai gan Varakļānu novads atradās Latgales vēsturiskajā zemē, tas ietilpa Vidzemes plānošanas reģionā.Latgaliskie Varakļāni administratīvi iekļauti Vidzemē Renāte Lazdiņa, la.lv 2012. gada 7. decembrī 2025. gadā iekļauts Madonas novadā.

 Teritoriālais iedalījums 
Novadā ietilpa Varakļānu pilsēta un 2 pagasti: Murmastienes pagasts un Varakļānu pagasts.

 Daba 
Novads atradās Austrumlatvijas zemienes Jersikas līdzenumā. Rietumdaļā stiepās Varakļānu osu grēda. Derīgie izrakteņi: māls, kūdra.Latvijas ģeogrāfijas atlants. "Jāņa sēta", 2020 Augsnes galvenokārt mālainas podzolētās un purvu. Novada rietumdaļu aizņēma Teiču purvs. Ģeoloģiski novadā, tāpat kā lielākajā Latvijas daļā, dominēja augšdevona Franas stāva nogulumi.

Vidējā temperatūra: -6,5°C janvārī, +17°C jūlijā. Nokrišņu daudzums ap 650 mm gadā.

 Upes 

Lielu upju novadā nebija, lielākās — Malmuta, Kažova, Lisiņa, Teicija.

 Ezeri 

Lielākie ezeri atradās Teiču purvā — Mindaugas ezers (0,4 km²), Lisiņš (0,3 km²), Lielais Murmasts (0,3 km²).

 Vēsture 
13. gadsimta sākumā novads bija seno latgaļu Jersikas valsts daļa, pēc krustnešu iekarošanas atradās Rīgas arhibīskapijas daļā. Pēc Livonijas sabrukuma 1560. gados nonāca Pārdaugavas hercogistes sastāvā, vēlāk tiešā Polijas pārvaldē. 17. un 18. gadsimtā tas ietilpa Inflantijas vaivadijā (1629—1772). 1772. gadā Polijas sadalīšanas dēļ novada teritorija pārgāja Krievijas Impērijas kontrolē un no 1802. gada tika iekļauta Vitebskas guberņā, ar 1819. gadu tās Rēzeknes apriņķī. 1949. gadā tika izveidots Varakļānu rajons. 1956. gadā tā teritoriju iekļāva Madonas un Viļānu rajonā. 1962. gadā Viļānu rajonu pievienoja Rēzeknes rajonam, bet jau 1963. gadā Varakļānu pilsētu pievienoja Madonas rajonam.

2009. gadā tika izveidots atsevišķais Varakļānu novads. 2021. gadā, kad vairumā gadījumu tika atjaunots teritoriālais dalījums pa bijušajiem rajoniem, Varakļānu novads iebilda pret tā pievienošanu Rēzeknes novadam. Saeima no savas puses uzskatīja, ka kultūrvēsturiski Latgalei piederīgais novads būtu apvienojams ar Latgali. Satversmes tiesa lēma par novada kā patstāvīgas vienības saglabāšanu,LvPortāls. Varakļānu novada pievienošana Rēzeknes novadam neatbilst Satversmei. Ko vērtēja tiesa jo Varakļānu novada pievienošana Rēzeknes novadam neatbilstot Satversmei. 2024. gadā Saeima atbalstīja likumprojektu par Varakļānu novada pievienošanu Madonas novadam un 2024. g. 30. jūnijā stājās spēkā likums par novadu apvienošanu, kas notika līdz ar 2025. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās ievēlētās Madonas novada domes pirmo sēdi 2025. gada 1. jūlijā.
 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Pēc CSP datiem.OSP

 1897. gadā starp iedzīvotājiem bija 1365 ebreji.

 Apdzīvotās vietas 

+ Lielākās apdzīvotās vietas N#  Nosaukums  Statuss  Pagasts  Iedzīvotāji (2025)LĢIA.gov.lv Vietvārdu datubāze 16.01.2025 1.  Varakļāni  Pilsēta  —  1757 2.  Murmastiene  Ciems  Murmastienes  296 3.  Kokari  Ciems  Varakļānu  85 4.  Silagals  Ciems  Murmastienes  672009. gadā. 5.  Grozas  Ciems  Varakļānu 61 6.  Lielie Leimaņi  Ciems  Varakļānu  61 7.  Stirnienes muiža  Ciems  Varakļānu  59 8.  Inčārnieki  Ciems  Murmastienes  572008. gadā. 9.  Aizkalnieši  Ciems  Varakļānu  55 10.  Puntuži  Ciems  Varakļānu  52

 Etniskais sastāvs 

 Pašvaldība 

Varakļānu novada domes augstākā pašpārvaldes institūcija bija Varakļānu novada dome. 2009. gadā domes sastāvā bija trīspadsmit deputātu, no 2013. gada – deviņi, bet no 2021. gada – piecpadsmit.



Domi vadīja Varakļānu novada domes priekšsēdētājs, kuru izraudzījās no deputātu vidus jaunā domes sasaukuma pirmajā domes sēdē pēc pašvaldību vēlēšanām.

+PartijasBalsu skaits%VietasLatvijas attīstībai97864,7310Latvijas Zemnieku savienība30720,323Latvijas Reģionu apvienība, Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"1499,862

Varakļānu novada pašvaldības administrācijas sastāvā bija šādas struktūrvienības:
 Varakļānu pagasta pārvalde;
 Murmastienes pagasta pārvalde;
 Centralizētā grāmatvedība;
 Saimnieciskā daļa;
 Varakļānu novada Būvvalde;
 Varakļānu novada valsts un pašvaldības vienotais klientu apkalpošanas centrs (VPVKAC) - sniedza vairāku valstu pārvaldes pakalpojumu turētāju valsts pārvaldes pakalpojumus.

 Tautsaimniecība 

 Izglītība 
Novadā atradās:
 Varakļānu vidusskola;
 Varakļānu pirmsskolas izglītības iestāde “Sprīdītis”;
 Varakļānu mūzikas un mākslas skola.

 Sports 

 Kultūra 

Novadā atradās:

 Varakļānu novada muzejs;
 Varakļānu kultūras nams;
 Varakļānu bibliotēka;
 Murmastienes bibliotēka;
 Murmastienes kultūras centrs;
 Stirnienes bibliotēka;
 Stirnienes kultūras nams.

 Reliģija 

 Ievērojami novadnieki 
Varakļānu novadā dzimuši:
 Antons Justs (1931—2019) katoļu bīskaps,
 Boļeslavs Sloskāns (1893—1981) katoļu bīskaps,
 Edgars Eriņš (1986), vieglatlēts,
 Ilmārs Latkovskis (1958), žurnālists, publicists un politiķis,
 Konstantīns Počs (1912—1994), fiziķis un konstruktors,
 Konstantīns Strods-Plencinīks (1908—1999), latviešu rakstnieks, rakstīja latviešu un latgaliešu valodā,
 Osvalds Zvejsalnieks (1944–2022), gleznotājs,
 Pēteris Strods (1892—1960) katoļu bīskaps,
 Rita Strode (1955), politiķe,
 Sandis Ģirģens (1980), politiķis.
 Ieva Kalderauska (1977), žurnāliste

 Ievērojamas vietas 

 Attēlu galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites 



Kategorija:Latvijas bijušie novadi