Kirgīzi

Kirgīzi () ir viena no tjurku tautām un Kirgizstānas pamatiedzīvotāji. Ievērojamas kirgīzu minoritātes dzīvo arī Uzbekistānā, Ķīnā, Krievijā un Tadžikistānā.

Lielākoties ir sunnītu musulmaņi, minoritāte ir arī budisti, mūsdienās daži šamanisma kultūras rituāli joprojām tiek praktizēti līdzās islāmam, īpaši Centrālkirgizstānā.

Kopējais kirgīzu skaits ir 5-6 miljoni.

 Valoda 
Mūsdienu kirgīzu valoda pieder tjurku valodu grupas kirgīzu-kipčaku apakšgrupai. Kirgīzu valoda sastāv no ziemeļu kirgīzu dialekta, dienvidu kirgīzu dialekta, talasas izloksnes un fergānu-kipčaku dialekta.

Rakstība līdz 1928. gadam PSRS un līdz pat mūsdienām Ķīnā, kuras pamatā ir arābu rakstība. No 1928. līdz 1940. gadam PSRS dzīvojošie kirgīzi lietoja latīņu alfabētu. Kopš 1940. gada tika ieviests mūsdienīgs rakstības veids, kura pamatā ir kirilicas alfabēts.

Daži kirgīzi ir krievvalodīgie. Krievu valoda tagadējā Kirgizstānā sāka izplatīties 19. gadsimta vidū, kad Kirgizstānas zemes kļuva par Krievijas Impērijas sastāvdaļu. Kirgizstānā ir saglabājusies izglītība krievu valodā, galvenokārt valsts ziemeļu reģionos. Pēc Kirgizstānas neatkarības iegūšanas agrāko rusifikācijas politiku nomainīja kirgīzu valodas pozīcijas atjaunošanas politika.

 Skatīt arī 
 Afganistānas kirgīzi
 Tjurki

Kategorija:Kirgizstānas tautas
Kategorija:Tadžikistānas tautas
Kategorija:Ķīnas tautas
Kategorija:Uzbekistānas tautas
Kategorija:Tjurki