Visvaldis Lācis

Visvaldis Bruno Lācis«Dadža viesis Visvaldis Lācis», Dadzis, 2008, 2. janvāris.Titova, Ņina. «Kad tiešām vairs nevar klusēt», Stars (Madona), 1989, 4. februāris.Ltn. Visvaldis (Bruno) Lācis, dz. 1924.g., kara beigās sastāvējis 44. p. Kurzeme, dzīvo Madonas raj. 229255 Vestienas «Baltuzenos», vēlas sarakstīties ar saviem bij. cīņu biedriem. Latvija Amerikā, Nr. 4, 1989, 28. janvāris, 19. lpp.«Atsauksme», Pilsonis, 1992, 28. aprīlis (dzimis  Valmierā, miris ) bija latviešu publicists, valodnieks, vēsturnieks un politiķis, viens no Trešās atmodas līderiem, 9. un 10. Saeimas deputāts.
Publicējis vairāk nekā 300 rakstu, kā arī sarakstījis vairāk nekā 10 grāmatu par Latvijas un pasaules vēsturi, kā arī par politiku.

 Dzīvesgājums 
Dzimis 1924. gadā Valmierā Eižena Lāča ģimenē, kurš līdz 1923. gadam bija politiskās apsardzības slepenā dienesta priekšnieksBirznieks, Alfrēds, iekšlietu ministrs. «Iekšlietu ministra atbilde uz pieprasījumu par politiskās apsardzības izdarītiem arestiem, Latvijas Republikas Saeimas III. sesijas 3. sēde 1923. gada 16. oktobrī», Saeimas Stenogrammas, Nr. 2, 1923, 9. oktobris, 51.—52. lpp., 59.—60. lpp., 67.—68. lpp. Valmierā, Latvijas brīvības cīņu pretizlūkošanas dienesta veterāns.

Mācījās Rīgas Klasiskajā ģimnāzijā, 1943. gadā viņu iesauca Latviešu leģionā, kur dienēja 19. divīzijas 44. pulkā. Pabeidzis instruktoru rotas un vada komandieru kursus, leitnants. Piedalījies cīņās Kurzemes cietoksnī. Divreiz viegli ievainots. Pēc kara beigām nokļuva filtrācijas nometnēs.

Pēc atbrīvošanas mācījās Rīgas Raiņa vakara vidusskolā. 1949. gadā uzsāka studijas Latvijas Lauksaimniecības akadēmijā, bet tika izslēgts par brīvdomību. 1952. gadā apprecējās. 1956. gadā pašmācības ceļā sāka apgūt angļu valodu. 1957. gadā sāka studijas Latvijas Valsts universitātē, tomēr 1961. gadā viņu no augstskolas izslēdza. Pēc tam Visvaldis Lācis uzsāka neklātienes studijas 1. Maskavas Valsts pedagoģiskajā svešvalodu institūtā. 1965. gadā, kad viņam jau bija 41 gads, viņš ieguva augstākās izglītības diplomu.
Strādāja padomju saimniecībā "Vestiena".Vanags, J. «Atbilde Visvaldim Lācim», Stars (Madona), 1988, 22. septembris.

Viņa īpašumā bija ievērojama privātā bibliotēka, kura pēc īpašnieka nāves kļuva par LU Akadēmiskās bibliotēkas Misiņa bibliotēkas daļu, un atklāta kā "Visvalža Lāča lasītava".

Visvalža Lāča mazbērni ir bijusī Latvijas Farmaceitu biedrības (LFB) prezidenta asistente Elīna Badune, žurnālists Mārtiņš Lācis un basketbola organizators Reinis Lācis.

 Politiskā darbība 
Sākoties Trešajai atmodai, V. Lācis 1988. gadā kopā ar Intu Cālīti, Juri Ziemeli, Jāni Čakstiņu un Imantu Kulinski izveidoja Neformālās Tautas frontes pagaidu vadību.«Neformāļi apvienojas», Dzimtenes Balss, 1988, 22. septembris 1988. gadā iesaistījās Latvijas Tautas frontē (LTF), ievēlēts tās valdē. Uzstājies LTF 1. kongresā. Sabiedrībā kļuva pazīstams ar runām un publicistiku. 1991. gadā bija LNNK priekšsēdētājs.

1993. gadā Visvaldis Lācis bija partijas "Mūsu Zeme" dibinātāju skaitā, no tās saraksta nesekmīgi kandidēja 5. Saeimas vēlēšanās.

1997. gadā Rīgas pilsētas Kurzemes rajona tiesa, izskatot lietu par V. Lāča sadarbību ar VDK, lēmusi, ka viņš nav sadarbojies ar VDK un nav bijis tās ziņotājs.Rīgas pilsētas Kurzemes tiesas rajona 1997. gada 10. janvāra spriedums lietā Nr. 1-96/7 Latvijas Nacionālā arhīva Latvijas Valsts arhīva dokumenti sadarbības ar LPSR Valsts drošības komiteju lietās

2002. gadā V. Lācis piedalījās partijas "Visu Latvijai!" dibināšanā, tomēr pats nekļuva par tās biedru. Pirms 2003. gada referenduma par dalību ES aktīvi iestājās pret Latvijas pievienošanos Eiropas Savienībai. 2005. gadā viņš iestājās Latvijas Zaļajā partijā un 9. Saeimas vēlēšanās tika ievēlēts Saeimā no Zaļo un Zemnieku savienības saraksta. 2007. gadā oktobrī izstājies no Zaļās partijas un ZZS Saeimas frakcijas, jo bija pret Alekseja Loskotova atbrīvošanu no KNAB vadītāja amata un frakcijas vadības spiedienu attiecīgajā Saeimas balsojumā.TVNET Valdošo pārsvars Saeimā sarūk (23.10.07.) 

Pēc izstāšanās no ZZS Saeimā darbojās kā deputāts bez frakcijas, bet 2009. gada Eiropas parlamenta vēlēšanās V. Lācis piedalījās kā partijas "Visu Latvijai!" saraksta pirmais numurs, nebūdams šīs partijas biedrs.Diena "Visvaldis Lācis EP vēlēšanās būs "Visu Latvijai" pirmais numurs" (02.04.09.) Sarakstam nepārvarot procentuālo barjeru, netika ievēlēts Eiropas Parlamentā.Diena "Oficiāli paziņo EP rezultātus; Latvijā uzvar PS" (07.06.09.) 2010. gada aprīlī viņš iestājās partijā "Visu Latvijai!",Diena B.Ālīte. Visvaldis Lācis iestājas Visu Latvijai (20.04.2010) bet vasarā paziņoja, ka kandidēs 10. Saeimas vēlēšanās no Nacionālās apvienības "Visu Latvijai!"-"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" saraksta, kā arī pievienojās abu politisko spēku kopējai 9. Saeimas frakcijai. Oktobrī tika ievēlēts 10. Saeimā.  izstājās no "Visu Latvijai!" un no VL-TB/LNNK Saeimas frakcijas.

 Sports 
2016. gada septembrī viņš 92 gadu vecumā piedalījās Valmieras maratonā un pirmo reizi mūžā veica pilnu maratona distanci, ar rezultātu 8 stundas un 14 minūtes.92 gadu vecumā Visvaldis Lācis finišē Valmieras maratonā Delfi 2017. gada septembrī viņš 93 gadu vecumā noskrēja Berlīnes maratonu, būdams sacensību vecākais dalībnieks.Visvaldis Lācis 93 gadu vecumā noskrien Berlīnes maratonu LSM

 Apbalvojumi un pagodinājumi 
 1995. gadā apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeni.
 Latvijas Zinātņu akadēmijas goda doktora goda nosaukums.Latvijas Zinātņu akadēmijas goda doktori

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Visvalža Lāča biogrāfija virtuālajā enciklopēdijā Latvijas ļaudis 
 Biogrāfiskie dati par Visvaldi Lāci  

Kategorija:1924. gadā dzimušie
Kategorija:2020. gadā mirušie
Kategorija:Valmierā dzimušie
Kategorija:Latvijas Nacionālās neatkarības kustības politiķi
Kategorija:Latvijas Zaļās partijas politiķi
Kategorija:"Visu Latvijai!" politiķi
Kategorija:9. Saeimas deputāti
Kategorija:10. Saeimas deputāti
Kategorija:Latvijas publicisti
Kategorija:Atmodas aktīvisti
Kategorija:Latvijas Zinātņu akadēmijas goda doktori
Kategorija:Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Kategorija:Latviešu leģionāri