1947. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1947. gada notikumi Latvijā, kas tolaik bija inkorporēta PSRS sastāvā kā Latvijas PSR.

 Notikumi 
 Janvāris 
 7.—16. janvāris — Latvijas PSR Iekšlietu Tautas komisariāta Kara tribunāls iztiesāja nelegālo laikrakstu "Latvija" un "Mazais Latvis" izdevēju un izplatītāju lietu. K. Dravam un J. Liezerim piesprieda nāvessodu, pārējos sodīja ar ieslodzījumu no 5 līdz 10 gadiem un nometinājumu no 3 līdz 5 gadiem.Hronoloģija / Latvijas vēsture internetā, historia.lv

 Marts 
 8. marts — izpildīja nāvessodu nelegālo laikrakstu "Latvija" un "Mazais Latvis" izdevējiem K. Dravam un J. Liezerim.
27. marts—30. aprīlis — notika Latvijas PSR 4. šaha čempionāts vīriešiem, kuru uzvarēja trīskārtējais Latvijas PSR čempions Aleksandrs Koblencs.

 Jūlijs 
 8. jūlijs — Smiltenē notika pasažieru autobusu katastrofa. Rīgas 1. autobusu parkam piederošais autobuss Mercedes-Benz atradās ceļā no Alūksnes uz Rīgu, un atļauto 35 pasažieru vietā autobusā atradās 51 cilvēks. Braucot caur Smilteni, pārslogotais autobuss veica stāvu nobraucienu pa Dārza ielu, kuras galā bija ass pagrieziens, bremžu defekta dēļ tas ietriecās izdegušās Lauksaimniecības biedrības nama sienā. No spēcīgā trieciena 16 tonnas smagā siena uzgāzās virsū autobusam, bojā gāja 27 cilvēki un 19 tika ievainoti. Autobusa šoferis izdzīvoja un tika notiesāts uz 10 gadiem, jo pie stūres bija atradies alkohola reibumā.Gadsimta katastrofas Latvijā., spoki.lv, 

 Novembris 
 4. novembris (pēc citas informācijas 6. novembrī) — Rīgā atklāja trolejbusu satiksmi. Pirmais trolejbusu maršruts Rīgā veda no Daugavpils ielas līdz Viestura dārzam.

 Bez datuma 
 Uzcēla Radiotehnikas eksperimentālās un mehāniskās rūpnīcas trīsstāvu ēku Mūkusalas ielā Rīgā.
 Rīgas Valsts mūzikas vidusskolai piešķīra Jāzepa Mediņa vārdu.
 Atklāja kūdras fabriku Baloži ap kuru sāka veidoties strādnieku ciemats ar tādu pašu nosaukumu.

 Kultūra 
 Mākslas filmas 
 "Mājup ar uzvaru" (režisors Aleksandrs Ivanovs) Pirmā Padomju Latvijā uzņemtā spēlfilma.

 Dzimuši 
 16. janvāris — Viktors Lapčenoks, dziedātājs 
 21. janvāris — Vitālijs Gavrilovs, uzņēmējs
 29. janvāris — Joahims Zīgerists, politiķis (miris 2023. gadā)
 11. februāris — Viktors Jaksons, ārsts un politiķis
 13. marts — Nora Bumbiere, dziedātāja (mirusi 1994. gadā)
 22. marts — Afanasijs Kuzmins, sporta šāvējs
 2. aprīlis — Tamāra Kārkliņa-Hendele, basketboliste
 29. aprīlis — Ilma Čepāne, juriste, politiķe
 3. maijs — Boriss Rezņiks, komponists (miris 2025. gadā)
 30. maijs — Atis Kramiņš, politiķis, CVK priekšsēdētājs (miris 1997. gadā)
 2. jūnijs — Ivars Kalviņš, ķīmiķis
 13. jūnijs — Andrejs Vasks, vēsturnieks, arheologs
 18. jūnijs — Georgs Pelēcis, komponists, muzikologs
 22. jūnijs — Gina Viegliņa-Valliete, skolotāja, literāte, publiciste un novadpētniece (mirusi 2022. gadā)
 18. augusts — Imants Robežnieks, koncertkokļu būves meistars
 26. augusts — Olafs Brūvers, teologs, politiķis
 9. septembris — Mārtiņš Bariss, viens no kustības Helsinki-86 dibinātājiem (miris 2021. gadā)
 15. oktobris — Juris Dimiters, mākslinieks
 19. novembris — Lilita Ozoliņa, aktrise (mirusi 2023. gadā)
 8. decembris — Māris Purgailis, politiķis, Rīgas domes priekšsēdētājs (miris 2022. gadā)
 12. decembris — Viktors Avotiņš, dzejnieks un publicists (miris 2023. gadā)

 Miruši 
 8. augusts — Francis Balodis, arheologs un ēģiptologs (dzimis 1882. gadā)
 1. septembris — Otomārs Oškalns, padomju partizāns (dzimis 1904. gadā)
 6. septembris — Emīlija Viesture, aktrise un režisore (dzimusi 1891. gadā)
 20. septembris — Ludmila Špīlberga, aktrise (dzimusi 1886. gadā)

 Skatīt arī 
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

 Piezīmes un atsauces 
 Piezīmes 


 Atsauces 

Latvija

Kategorija:Notikumi Latvijā pēc gada