1969. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1969. gada notikumi Latvijas PSR. Latvija atradās PSRS sastāvā.

 Notikumi 
 Janvāris 
 12. janvāris — gāzes noplūdes rezultātā daudzdzīvokļu mājā Jelgavā, Raiņa ielā 9, plkst. 10.55 notika sprādziens, pilnībā sagraujot 15 no 55 dzīvokļiem. Negadījumā kopā bojā gāja 41 cilvēki, tajā skaitā 14 bērni. 11 tika ievainoti, no kuriem 2 vēlāk nomira slimnīcā. 3 cilvēku mirstīgās atliekas pat netika atrastas, jo sprādzienā tika iznīcinātas. Katastrofas galvenais cēlonis bija speciālistu un arī sabiedrības zināšanu, pieredzes trūkums dabas gāzes lietošanas drošības lietās.Gadsimta katastrofas Latvijā., spoki.lv,  Gāze bija sakrājusies dzīvojamās ēkas pagrabā.https://www.jelgavniekiem.lv/zinas/gazes-spradzieni-jelgava-tiem-ipasi-tragiska-vesture/?fbclid=Iwb21leAPHEGVjbGNrA8cQTmV4dG4DYWVtAjExAHNydGMGYXBwX2lkDDM1MDY4NTUzMTcyOAABHjA86dFAZLO4rIZE3j0fCpKZVq2vvTnwS6g-Lo3QjhAFgLVRxLMyIlkj87BR_aem_hygPQACwqbJrdEDrTqtMgA

 Marts 
 13. marts — Latvijas zvejas tralerim "Pāvilosta" Atlantijas okeānā uztriecās Panamas tankkuģis. Trieciens bija tik spēcīgs un negaidīts, ka izglābties nepaguva neviens no 24 vīriem.Gaitis Grūtups. Fragments no grāmatas "Gadsimtu katastrofas Latvijā" Tālumā, kur Dzintara jūra skumju pilna? 

 Aprīlis 
 13. aprīlis — notika Iljas Ripsa sadedzināšanās mēģinājums pie Brīvības pieminekļa, Rīgā. Jaunais students sevi aizdedzināja un izvilka plakātu ar uzrakstu krievu valodā: "Я протестую против оккупации Чехословакии" (Es protestēju pret Čehoslovākijas okupāciju). Pēc mirkļa degošais protestētājs jau tika apcietināts un nogādāts attiecīgajās iestādēs.Iļja , vesture.lu.lv

 Novembris 
 2. novembris — Latviju piemeklēja spēcīgākais un postošākais orkāns 20. gadsimtā. Bojā gāja 30 cilvēki.Informācija par cilvēku upuriem oficiāli neparādījās plašsaziņas līdzekļos.

 Nezināms datums 
 Darbu uzsāka Bolderājas koksnes kompleksās pārstrādes kombināts.
Latvijas PSR Zinātņu Akadēmijas terminoloģijas komisijas vadībā tika publicēta pirmā Ķīmijas un ķīmijas tehnoloģijas terminu vārdnīca. 

 Dzimuši 
 11. janvāris — Igors Troickis, futbolists
 18. janvāris — Jānis Elsbergs, dzejnieks
 7. februāris:
 Kaspars Gerhards, ekonomists, politiķis
 Einārs Vinters, motosportists
 14. februāris — Ivars Lūsis, latviešu aktieris un režisors (miris 2024. gadā)
 17. marts — Vjačeslavs Fanduls, hokejists
 4. aprīlis — Sergejs Naumovs, hokejists
 21. aprīlis — Juris Opuļskis, hokejists
 6. maijs — Oļegs Maļuhins, biatlonists
 16. maijs — Lato Lapsa, žurnālists
 18. maijs — Rolands Broks, jurists un politiķis
 16. jūnijs — Gvido Linga, mūziķis (miris 2020. gadā)
 27. jūnijs — Māris Sirmais, diriģents
 7. augusts :
 Juris Radzevičs, politiķis, jurists
 Aigars Razgals, hokejists
 12. septembris — Arvis Piziks, šosejas riteņbraucējs
 24. septembris — Klāvs Sedlenieks, antropologs
 25. septembris — Nils Skapāns, režisors (miris 2021. gadā)
 15. oktobris — Nora Ikstena, rakstniece (mirusi 2026. gadā)
 16. oktobris — Aldis Blumbergs, jurists un politiķis (miris 2022. gadā)
 21. decembris — Mihails Zemļinskis, futbolists un politiķis

 Miruši 
 17. februāris — Jānis Lavenieks, ģenerālis (dzimis 1890. gadā)
 2. maijs — Jānis Bebris, futbolists un hokejists (dzimis 1917. gadā)
 15. oktobris — Fricis Rokpelnis, dzejnieks un rakstnieks (dzimis 1909. gadā)
 22. oktobris — Arnolds Deglavs, politiķis (dzimis 1904. gadā)

 Skatīt arī 
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

 Piezīmes un atsauces 
 Piezīmes 

 Atsauces 

Latvija

Kategorija:Notikumi Latvijā pēc gada