Kārsavas novads

Kārsavas novads bija novads Latgales austrumos, kas izveidots 2009. gadā no vairākām bijušā Ludzas rajona pašvaldībām. Novadā ietilpa Kārsavas pilsēta un Goliševas, Malnavas, Mērdzenes, Mežvidu un Salnavas pagasti. Kārsavas novads robežojās ar Balvu, Baltinavas, Rēzeknes, Ciblas novadiem un Krievijas Federāciju. Latvijas-Krievijas robeža bija 66 km garumā, visa pašvaldību teritorija pierobežas teritorijā un Salnavas, Malnavas, Goliševas pagastu teritorijas pierobežas daļā bija spēkā pierobežas joslas režīms. Novada teritorijā atradās 3 robežpārejas punkti: robežkontroles un muitas punkti Kārsavas dzelzceļa stacija Bozovas ciemā un Grebņeva uz A 13 šosejas – Malnavas pagastā, robežkontroles punkts Aizgāršā – Goliševā.

Pa autoceļiem novada centrs Kārsava atrodas 295 km attālumā no Rīgas, 42 km no Rēzeknes.

2021. gadā Kārsavas novads tika pievienots Ludzas novadam.

 Daba 

 Vēsture 

 Teritoriālais iedalījums 
Kārsavas novada kopējā teritorija ir 628 km2. Vislielākā teritorija ir Salnavas pagastam, kas aizņem 26.5% no kopējās novada teritorijas, vismazākā pagasta teritorija 16.2% ir Goliševas pagastam. Kārsavas pilsēta aizņem 0.6% no novada kopējās teritorijas. Vidējais iedzīvotāju blīvums lauku teritorijā ir 8 iedz/km2, visblīvāk apdzīvota ir Malnavas pagasta teritorija 9,8 km2, bet vismazāk apdzīvota ir Salnavas pagasta teritorija – 5.7 km2.

Administratīvā vienība  Platība km²Iedzīvotāju skaits (2000)latviešikrievibaltkrieviukraiņiKārsavas novadsGoliševas pagasts 79,4533 73434 13Kārsavas pilsēta 3,927221772868  Malnavas pagasts 163,72117 1655411  Mērdzenes pagasts 89,5964 728215  Mežvidu pagasts 124,91133 1072377 Salnavas pagasts 167,01105 102261 13

 Apdzīvotās vietas 

Lielākie ciemi novadā ir pagastu centri – Malnava, Mērdzene, Salnava, Goliševa, I Mežvidi. Kārsavas pilsēta ir novada centrs. Savienota ar ceļiem ar pārējo pašvaldību centriem, kurus savukārt ceļi savieno ar pārējām pagastu apdzīvotajām vietām.
 Iedzīvotāji 
Pēc 2000. gada 1. aprīļa tautas skaitīšanas datiem tagadējā Kārsavas novadā dzīvoja 8574 cilvēki. Kopš tā laika iedzīvotāju skaits ir krietni samazinājies negatīvā dabiskā pieauguma un emigrācijas dēļ.

 Etniskais sastāvs 

 Pašvaldība 

 Tautsaimniecība 
 Transports 
Kopīgais ceļu garums novada pašvaldībās ir 635,1 km, no tiem 190,8 km ir valsts autoceļi un 444,4 km pašvaldības ceļi.
Kārsavas novadu šķērso Eiropas nozīmes maģistrāles Varšava – Sanktpēterburga un Valsts nozīmes autoceļa maģistrāle—A13 Rēzekne—Kārsava—Krievijas robeža’’
Kārsavas novadu reģionālie autoceļi:
 P45 Viļaka – Kārsava – Ludza;
 P49 Kārsava – Ludza – Ezernieki;
 P49 Kārsava – Tilža – Dubļukalns;
 P50 Kārsava – Aizgārša – Krievija.

 Izglītība 

 Sports 

 Kultūra 

 Reliģija 

 Ievērojami novadnieki 
 Anatolijs Danilāns (1943), ārsts gastroenterologs
 Vilhelms Ņukšs (1938-1993), katoļu bīskaps

 Ievērojamas vietas 

 Attēlu galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites 



Kategorija:Latvijas bijušie novadi