Krievijas demogrāfija

Krievijas demogrāfija ietver demogrāfijas datus par Krievijas Federācijas iedzīvotāju skaitu, etnisko sastāvu, urbanizācijas līmeni, dzimumstruktūru, vecumstruktūru u.c. radniecīgu informāciju.
Krievijas Federācija ir atšķirīgu, daudzu nāciju sabiedrība, kurā dzīvo vairāk kā 160 etnisko grupu. Lai gan Krievijas iedzīvotāju skaits ir salīdzinoši liels, valsts milzīgo izmēru dēļ apdzīvotības blīvums ir zems.Skatīt: Valstu un teritoriju uzskaitījums pēc apdzīvotības blīvuma Visblīvāk apdzīvota ir Krievijas Eiropas daļa, Urālu kalnu apkaime un dienvidrietumu Sibīrija. 
73% no iedzīvotājiem dzīvo pilsētās. Pēc 2020. gada skaitīšanas rezultātiem divas lielākās pilsētas Krievijā ir Maskava (vairāk nekā 13 miljoni iedzīvotāju) un Sanktpēterburga (vairāk nekā 5 miljoni). 14 citās pilsētās ir starp vienu un diviem miljoniem iedzīvotājuː Novosibirskā, Jekaterinburgā, Kazaņā,  Ņižņijnovgorodā, Krasnojarskā, Čeļabinskā, Samarā, Ufā, Rostovā pie Donas, Krasnodarā, Omskā, Voroņežā, Permā un  Volgogradā.

 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 

Lielākais Krievijas Federācijas iedzīvotāju skaits bija 1991. gadā — 148 689 000, bet tas sāka piedzīvot strauju kritumu 1990. gadu vidū, pastāvīgo iedzīvotāju skaits uz  bija 141 903 979 cilvēki. 2008. gadā iedzīvotāju skaits samazinājās par 121 400 cilvēkiem vai par 0,085% (2007. gadā — par 212 000 vai 0,15% un 2006. gadā — par 532 000 vai 0,37%). Mirušo skaits 2008. gadā bija par 363 500 lielāks nekā dzimušo skaits. Tas bija mazāk nekā 477 000 mirušo 2007. gadā un 687 100 mirušo 2006. gadā. 2007. gadā mirstība Krievijā samazinājās par 4%, salīdzinot ar 2006. gadu, sasniedzot apmēram 2 miljonus mirušo, tajā pat laikā dzimstības rādītājs gadu no gada pieauga par 8,3% līdz 1,6 miljoniem jaundzimušo. 
Lai gan Krievijas dzimstības līmenis ir salīdzināms ar citu Eiropas valstu dzimstības līmeni (12,1 jaundzimušais uz 1000 cilvēkiem 2008. gadā, salīdzinot ar Eiropas Savienības vidējo 9,9 uz 1000), tās iedzīvotāju skaits samazinās straujāk sakarā ar augstākiem miršanas rādītājiem (2008. gadā mirstības līmenis Krievijā bija 14,7 uz 1000 cilvēkiem, salīdzinājumā ar Eiropas Savienības vidējo 10,28 uz 1000).

 Migrācija 
2008. gadā par 2,7% turpināja pieaugt migrācija ar 281 615 migrantiem, kas ieradās Krievijas Federācijā, 95% no tiem ieradās no NVS valstīm, lielais vairums bija krievi vai krieviski runājoši.Modern demographics of Russia  by Rosstat. Retrieved on October 5, 2010 Krievu emigrantu skaits samazinājās par 16% līdz 39 508, no tiem 66% devās uz citām NVS valstīm. Ir aplēsts, ka Krievijā ir 10 miljoni nelegālu imigrantu no bijušajām Padomju Savienības valstīm.

 Etniskais sastāvs 
2009. gadā Krievijas Federācijā dzīvoja 116 miljoni etnisko krievu,Ethnic groups in Russia, 2002 census, Demoscope Weekly. Retrieved 5 February 2009
citas lielākās etniskās grupas ir tatāri (5,5 miljoni), ukraiņi (2,9 miljoni), baškīri (1,7 miljoni), čuvaši (1,6 miljoni), čečeni (1,4 miljoni) un armēņi (1,1 miljons).

 Mirstība 
Mirušo skaits (tūkst. cilv.):

 2002. gads — 2 332,3 
 2003. gads — 2 365,8 
 2004. gads — 2 295,4 
 2005. gads — 2 303,9 
 2006. gads — 2 166,7 
 2007. gads — 2 080,4 
 2008. gads — 2 075,9
 2009. gads — 2 010,5
 2010. gads — 2 028,5
 2011. gads — 1 925,7
 2012. gads — 1 906,3
 2013. gads — 1 871,8
 2014. gads — 1 912,3
 2015. gads — 1 911,4

Mirstības koeficients (uz 1000 iedzīvotājiem)

 1950. gads — 10,1 
 1960. gads — 7,4 
 1970. gads — 8,7 
 1980. gads — 11,0 
 1990. gads — 11,2 
 1995. gads — 14,9 
 1996. gads — 14,1 
 1997. gads — 13,6 
 1998. gads — 13,5 
 1999. gads — 14,6 
 2000. gads — 15,2 
 2001. gads — 15,4 
 2002. gads — 16,1 
 2003. gads — 16,4 
 2004. gads — 15,9 
 2005. gads — 16,1 
 2006. gads — 15,1 
 2007. gads — 14,6
 2008. gads — 14,5
 2009. gads — 14,1
 2010. gads — 14,2
 2011. gads — 13,5
 2012. gads — 13,3
 2013. gads — 13,0
 2014. gads — 13,1
 2015. gads — 13,1

Galvenie nāves cēloņi Krievijā 2009. gadā:

 Asinsrites slimības — 56,5 %. 
 Audzēji (vēzis) — 14,6 % 
 Elpošanas orgānu slimības — 3,8 %. 
 gremošanas orgānu sistēmas slimības — 4,4 %. 
 Infekcijas un parazītu izraisītas slimības — 1,7 %. 
 Nelaimes gadījumi, saindēšanās, traumas — 11,2 %. 
 Saindēšanās ar alkoholu — 1,06 % 
 Visu veidu transporta traumas — 1,5 % 
 Pašnāvības — 1,87 % 
 Nogalināšana — 1,06 %

 Dzimstība 
Jaundzimušo skaits:

 2002 — 1 397,0 tūkst. cilv. 
 2003 — 1 477,3 tūkst. cilv.
 2004 — 1 502,5 tūkst. cilv.
 2005 — 1 457,4 tūkst. cilv.
 2006 — 1 479,6 tūkst. cilv.
 2007 — 1 610,1 tūkst. cilv.
 2008 — 1 713,9 tūkst. cilv.
 2009 — 1 761,7 tūkst. cilv.
 2010 — 1 788,9 tūkst. cilv.
 2011 — 1 796,6 tūkst. cilv.
 2012 — 1 902,1 tūkst. cilv.
 2013 — 1 895,8 tūkst. cilv.
 2014 — 1 942,7 tūkst. cilv.
 2015 — 1 944,1 tūkst. cilv.

Dzimstības koeficients
 1980 — 15,9 uz 1000 cilv. 
 1990 — 13,4 uz 1000 cilv. 
 1995 — 9,2 uz 1000 cilv. 
 1996 — 8,8 uz 1000 cilv. 
 1997 — 8,5 uz 1000 cilv. 
 1998 — 8,7 uz 1000 cilv. 
 1999 — 8,3 uz 1000 cilv. 
 2000 — 8,6 uz 1000 cilv. 
 2001 — 9,0 uz 1000 cilv. 
 2002 — 9,6 uz 1000 cilv. 
 2003 — 10,2 uz 1000 cilv. 
 2004 — 10,4 uz 1000 cilv. 
 2005 — 10,1 uz 1000 cilv. 
 2006 — 10,3 uz 1000 cilv. 
 2007 — 11,3 uz 1000 cilv. 
 2008 — 12,0 uz 1000 cilv.
 2009 — 12,3 uz 1000 cilv.
 2010 — 12,5 uz 1000 cilv.
 2011 — 12,6 uz 1000 cilv.
 2012 — 13,3 uz 1000 cilv.
 2013 — 13,2 uz 1000 cilv.
 2014 — 13,3 uz 1000 cilv.
 2015 — 13,3 uz 1000 cilv.


 Nacionālais sastāvs 

 +Krievijas nacionālais sastāvs
 №
 Tautība
 Iedzīvotāju skaits
 % no valsts iedzīvotāju skaita
  1
 krievi
 115 889 107 
 79,83
  2
 tatāri 
 5 554 601
 3,83
  3
 ukraiņi 
 2 942 961
 2,03
  4
 baškīri 
 1 673 389
 1,15
  5
 čuvaši 
 1 637 094
 1,13
  6
 čečeni 
 1 360 253
 0,94
  7
 armēņi 
 1 130 491
 0,78
  8
 mordvieši 
 843 350
 0,58
  9
 avāri 
 814 473
 0,56
  10
 baltkrievi 
 807 970
 0,56
  11
 kazahi 
 653 962
 0,45
  12
 udmurti 
 636 906
 0,44
  13
 azerbaidžāņi 
 621 840
 0,43
  14
 marieši 
 604 298
 0,42
  15
 vācieši 
 597 212
 0,41
  16
 kabardieši 
 519 958
 0,36
  17
 osetīni 
 514 875
 0,35
  18
 dargīni 
 510 156
 0,35
  19
 burjati 
 445 175
 0,31
  20
 jakuti 
 443 852
 0,31
  21
 kumiki 
 422 409
 0,29
  22
 inguši 
 413 016
 0,28
  23
 lezgīni 
 411 535
 0,28
  24
 komieši 
 293 406
 0,2
  25
 tivieši 
 243 442
 0,17
  26
 ebreji 
 229 938
 0,16
  27
 gruzīni 
 197 934
 0,14
  28
 karačaji 
 192 182
 0,13
  29
 čigāni 
 182 766
 0,13
  30
 kalmiki 
 173 996
 0,12
  31
 moldāvi 
 172 330
 0,12
  32
 lakieši 
 156 545
 0,11
  33
 korejieši 
 148 556
 0,1
  35
 iedzīvotāji, kuri nenorādīja savu tautību
 1 460 751
 1,01


 Skatīt arī 
 Demogrāfiskā krīze Krievijā

 Atsauces un piezīmes 

Demografija
Kategorija:Demogrāfija pēc valsts