Bišumuiža

Bišumuiža ir Rīgas pilsētas apkaime Pārdaugavā, Zemgales priekšpilsētā. Bišumuižas apkaime atrodas Rīgas dienvidu daļā. Tā robežojas ar Salu (tikai savienojums pa ūdeni), Katlakalna un Ziepniekkalna apkaimēm, kā arī ar Ķekavas novada Ķekavas pagastu apkaimes dienvidu daļā. Bišumuižas apkaimes robežas ir Bišumuižas grāvis, Bauskas iela, pilsētas robeža, Ziepniekkalna iela, Bauskas iela, Doles iela.

Bišumuižas apkaimes kopējā platība ir 2,243 km², kas ir apmēram puse no vidējā apkaimes platības rādītāja Rīgā. Apkaimei nav skaidra vietējā centra. Līdz ar Jāņa Čakstes gatves izbūvi ir pieaugusi dzīvojamo māju būvniecība. Pa perimetru apkaimes robežas garums ir 6569 metri.

 Vēsture 

Bišumuiža ir vēsturiska Rīgas pilsētas apkaime, kas izveidojās Bišu muižas teritorijā. Ap 1810. gadu par Bišu muižas īpašnieku kļuva tirgotājs Jēkabs Johans Brandenburgs, kurš 1820. gados uzcēla pašreizējo klasicisma stila muižas kungu māju. 1828. gadā muižas zemi iezīmēja Rīgas plānā kā pilsētas daļu.
19. gadsimta vidū muižas teritoriju paplašināja, veco Jēkaba dzirnavu jeb Jēkaba augstienes ēku pārbūvēja par eļļas fabriku, zemesgabalā pie Bauskas ielas uzcēla lenšu fabriku. Visus šos īpašumus kopā sāka dēvēt par Bišumuižu, savukārt agrāk plašāk pielietoto vietvārdu "Katlakalns" attiecināja uz aizvien mazāku teritoriju.

1871. gadā Brandenburga eļļas fabriku nopirka Gumals Gustavs Knops (Knopp), kurš tās vietā izveidoja Knopa papīrfabriku. Savukārt Jēkaba augstieni un lenšu fabriku 1874. gadā savā īpašumā ieguva Rīgas tirgotāji Kārlis Matīss Beitīns (Beythien) un Johans Jūlijs Šmits (Schmidt). Lenšu fabrika un papīrfabrika darbojās līdz Pirmajam pasaules karam.

20. gadsimta sākumā Bišumuižā uzcēla sērkociņu fabriku "Vulkāns". Attīstoties fabrikām, Bišumuižā pieauga iedzīvotāju skaits un aktivizējās sabiedriskā dzīve. 20. gadsimta sākumā muižas īpašnieki bija Hebenštreits un Grass, vēlāk to mantoja Hebenštreita mantinieki, kuru īpašumā muiža formāli bija līdz 20. gadu beigām. Pirmā pasaules kara laikā īpašnieki muižu pameta un ēka uz laiku netika apdzīvota.
Pēc Otrā pasaules kara 1950. gados muižas ēkā iekārtoja rūpnīcas "Rīgas stikls" administratīvās telpas, līdzās esošajās palīgēkās noliktavas.Lielais Rīgas piļu un muižiņu saraksts
Līdz 1963. gadam fabrikā ražoja stikla pudelītes parfimērijas izstrādājumiem, bet pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas līdz 1994. gadam darbojās stikla ražotne "Bišumuiža". Tās vadītājs Arvīds Tauriņš privatizēja bijušās muižas ēkas.FOTO. Bišumuižā kā darbīgā stropā! Kā teju Rīgas centrā radās šī idilliskā vieta? ls.lv 2022. gada 29. oktobrī

 Sabiedriskais transports 
Bišumuižā var nokļūt ar 10. tramvaju un ar 12. un 23. autobusu. Bišumuižā atrodas arī 10. tramvaja maršruta galapunkts "Bišumuiža".

 Skatīt arī 
 Rīga
 Zemgales priekšpilsēta
 Sabiedriskais transports Rīgā
 Katlakalns (Rīga)

 Piezīmes 
 Izmantoti materiāli no Rīgas Domes pilsētas attīstības departamenta mājas lapas.
 Izmantoti materiāli no Rīgas pašvaldības portāla.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Rīgas pašvaldības portāls
 Bišumuiža portālā Cita Rīga