Rīgas guberņa

Rīgas guberņa (, ) bija Krievijas cara Pētera I  izveidota administratīva vienība iekarotās Zviedru Livonijas pārvaldei. Pēc Nīštates miera līguma Zviedrijas atteicās no Baltijas provincēm un Rīgas guberņu iekļāva Krievijas Impērijas sastāvā. 
Civilās pārvaldes augstākā vara piederēja Rīgas gubernatoram.

 Vēsture 
1710. gadā Lielā Ziemeļu kara laikā krievu karaspēks iekaroja Rīgu un vēl pirms kara beigām ar cara pavēli 1713. gada 28. jūlijā izveidoja Rīgas guberņu, iekļaujot tajā iepriekš pastāvējušo Rīgas apriņķi. Sākotnēji Pēteris I bija iecerējis jaunās guberņas teritorijā ietilpināt visu Daugavas-Dņepras ūdensceļu līdz Smoļenskai, tādēļ pēc 1719. gada 29. maija reformas tā sastāvēja no divām daļām — Rīgas provinces un Smoļenskas provinces. Pēc Lielā Ziemeļu kara beigām 1722. gadā Rīgas guberņai pievienoja Tērbatas apriņķi.

Pēc Pētera I nāves Smoļenskas provinces daļā ķeizariene Katrīna I 1726. gadā lika izveidot patstāvīgu Smoļenskas guberņu un Rīgas guberņas sastāvā izveidot piecas provinces: Rīgas, Cēsu, Tērbatas, Pērnavas un Sāmsalas.

1783. gada 10. maijā guberņai pievienoja Slokas novadu.

1783. gada 3. jūlijā Krievijas ķeizariene Katrīna II izdeva rīkojumu, ar kuru Rīgas guberņu likvidēja un tās vietā izveidoja Rīgas vietniecību.

 Apriņķi 
Rīgas guberņā bija piecas provinces jeb apriņķi:
 Rīgas apriņķis,
 Cēsu apriņķis,
 Pērnavas apriņķis,
 Tērbatas apriņķis,
 Sāmsalas apriņķis.

 Rīgas gubernatori 

 1712 Aleksandrs Menšikovs (Александр Данилович Меншиков) — pildīja šo amatu kā Pēterburgas ģenerālgubernators
 1713—1719 Pēteris Goļicins (Пётр Алексеевич Голицын)
 1719—1726 Aņikita Repņins (Аникита Иванович Репнин)
 1727—1751 Pēteris Lasī (Пётр Петрович Ласси)
 1751—1753 Vladimirs Dolgorukovs (Владимир Петрович Долгоруков)
 1753—1758 Fjodors Vojeikovs (Фёдор Матвеевич Воейков) kā vicegubernators
 1758—1761 Vladimirs Dolgorukovs (Владимир Петрович Долгоруков)
 1762—1792 Džordžs Brauns (Юрий Юрьевич Броуне)

 Sudraba livonēzi 
1756. gadā Krievijas Impērijas Senāts atļāva kalt pēc dāldera sistēmas piecu nominālu monētas lietošanai Rīgas un Igaunijas guberņās — 96, 48, 24 un 4 kapeiku livonēzus no 72 raudzes sudraba un 2 kapeiku livonēzu un 36 raudzes sudraba. Pēc Septiņgadu kara beigām 1764. gada livonēzus izņēma no apgrozības.


 Atsauces 

 Ārējās saites 


Kategorija:Krievijas Impērijas guberņas
Kategorija:Vidzemes vēsture
Kategorija:Rīgas vēsture
Kategorija:Latvijas vēsture
Kategorija:Igaunijas vēsture
Kategorija:Livonija