Gaļa

Gaļa ir dzīvnieku (parasti siltasiņu) muskuļaudi un taukaudi, ko izmanto pārtikā. Uzturā visvairāk lieto liellopu, cūku, aitu, mājputnu, kā arī medījumu gaļu. Gaļas sastāvā var būt saistaudi un tā var saturēt kaulus. Pie gaļas mēdz pieskaitīt arī uzturā lietojamos dzīvnieku iekšējos orgānus (aknas, nieres, smadzenes, sirdi, plaušas, mēli), kā arī asinis.

Terminu "gaļa" dažkārt lieto pārnestā nozīmē ("lielgabalu gaļa").

 Gaļas sastāvs 
Gaļa ir viens no svarīgākajiem olbaltumvielu avotiem uzturā. Treknā gaļā ir arī daudz tauku, bet ogļhidrātu saturs gaļā ir niecīgs. Liesa gaļa satur 1—10% tauku un 19—23% olbaltumvielu, kā arī līdz 77% ūdens. Gaļas tauku uzturvērtība ir dažāda — vērtīgāki ir tauki, kas satur polinepiesātinātās taukskābes (piemēram, arahidonskābi). To ir vairāk cūku taukos, mazāk liellopu taukos. Vēl vairāk polinepiesātināto taukskābju satur putnu gaļa.

Gaļa satur daudz B grupas vitamīnu, kā arī svarīgus mikroelementus — dzelzi, mangānu, varu, fosforu. Liellopu gaļa satur divreiz vairāk dzelzs nekā cūkgaļa.

Gaļas olbaltumvielas pieder pie praktiski pilnīgi (97%) sagremojamām. Izņēmums ir gaļas saistaudos esošais kolagēns un elastīns — kolagēnu gremošanas fermenti kuņģa skābajā vidē daļēji spēj sašķelt pēc gaļas termiskās apstrādes, bet elastīns vispār nav sagremojams.

Muskuļaudi satur 2—2,8% ekstraktvielu, kas nosaka gaļas specifisko garšu.

Ēdot nepareizi pagatavotu, glabātu vai invadētu dzīvnieka gaļu, var saslimt ar salmonelozi, trihinelozi un citām slimībām.

 Gaļas izstrādājumi 
200px|thumb|right|Šķēlēs sagriezts galerts
Pie gaļas izstrādājumiem pieder no gaļas un subproduktiem ražoti pusfabrikāti, desas un gaļas konservi, kā arī sālīti un kūpināti gaļas produkti.

Pusfabrikāti ir paredzēti ātrai ēdienu gatavošanai. Tie pirms pārdošanas ir termiski apstrādāti vai samalti, piemēram, maltā gaļa. Pusfabrikātus, piemēram, pelmeņus un frikadeles, var sasaldēt.

Gaļas konservi tiek gatavoti hermētiski noslēgtās kārbās un ir paredzēti ilgstošai glabāšanai. Protams, gaļas konservus var gatavot, pievienojot gaļai arī augu valsts piedevas.

Sālīti un kūpināti gaļas izstrādājumi ir daļēji konservēti produkti.

 Gaļas produktu un ēdienu uzskaitījums 

 Antrekots
 Befstroganovs
 Bekons
 Belašs
 Bifšteks
 Borščs
 Buljons
 Cīsiņš
 Čebureks
 Desa
 Eskalops
 Fileja
 Frikadele
 Frikasē
 Galerts
 Giross
 Gulašs
 Harčo
 Karbonāde
 Kotlete
 Kupati
 Langets
 Medījums
 Pastēte
 Pelmeņi
 Plovs
 Ragū
 Romšteks
 Rostbifs
 Sardele
 Speķis
 Šašliks
 Šķiņķis
 Šnicele
 Žuljēns

 Gaļas patēriņš 
+ Vislielākais gaļas patēriņš uz vienu cilvēku gadā Valsts Daudzums (kg)  136,7  122,8  122,7  116,8  111,6

Gaļas patēriņš katrā valstī var būt stipri atšķirīgs. Tas ir atkarīgs no sociālo, ekonomisko, politisko, reliģisko un ģeogrāfisko jautājumu ietekmes. Kopējais gaļas patēriņš pasaulē pieaug, kas izskaidrojams ar to, ka pieaug arī cilvēku skaits. Pēdējos četrdesmit gados gaļas patēriņš ir trīskāršojies. Pēc 2004. gada datiem no patērētās gaļas aptuveni 38% bija cūkgaļa, 30% — putnu gaļa, 25% — liellopu gaļa, bet atlikušie 7% pārējo dzīvnieku gaļa, galvenokārt, aitas gaļa. Gaļas patēriņš uz vienu pasaules iedzīvotāju 2010. gadā vidēji bija 41,9 kg. Industrializētajās valstīs gaļas patēriņš uz vienu cilvēku sasniedz pat 80 kg gadā. Latvijā vidējais patēriņš ir 61 kg, Lietuvā — 77,6 kg, bet Igaunijā — 58,8 kg.

 Literatūra 


 Atsauces 

 Ārējās saites