Kijivas lielkņazi

Kijivas lielkņazi (senaustrumslāvu: Великии кънязи Кыѥвьскыи, , ) bija Kijivas Krievzemes valdnieku oficiālais tituls no aptuveni 864. gada līdz pat 1263. gadam, kad mira lielkņazs Aleksandrs Ņevskis, jo pēc tam Kijivas valdnieki pārsvarā lietoja kņazu titulu.

1253. gadā Romas pāvests Inocents IV piešķīra pēdējam suverēnajam Kijivas lielkņazam Danilo Romanovičam Krievzemes karaļa (Rex Rusiae) titulu, ko lietoja viņa dēls Galīcijas-Volīnijas kņazs Ļevs Daņilovičs.

Pēc austrumslāvu kņazu valstu nokļūšanas Zelta Ordas atkarībā mongoļu hani par saviem vietvalžiem Krievzemē pārsvarā izvēlējās Vladimiras-Suzdaļas lielkņazus. Pēc tam, kad Lietuvas dižkunigaitija pakļāva Kijivas kņazisti, tajā valdīja lietuviešu izcelsmes Alšēnu un Aļģirda dinastijas kņazi, kaut arī līdz Aļģirda uzvarai pār Zelta Ordas haniem 1362. gada kaujā pie Siņuhas tie turpināja maksāt meslus Zelta Ordas haniem.

 Izcelsme 
Kijivas lielkņazu dinastija radusies no leģendārā rūsu valdnieka Rurika pēcnācējiem, kas sevi dēvēja par Rurikovičiem. Tiek uzskatīts, ka sākotnējais Kijivas valdnieku tituls ir bijis kagans ( no ).Franklin, Simon and Shepard, Jonathan (1996). The Emergence of Rus, 750—1200. Longman History of Russia, ed. Harold Shukman. Longman, London. 

Lai arī rūsu valdnieki pakāpeniski saplūda ar slāvu pamatiedzīvotājiem, viņi saglabāja ciešus kontaktus ar citām vikingu valdnieku dinastijām un tika saukti vikingu vārdos. Tā, piemēram, Kijivas kņazs Jaroslavs Vladimirovičs () apprecēja zviedru ķēniņa Olafa meitu Ingigerdu un deva patvērumu no Norvēģijas padzītajam ķēniņam Olafam II.

 Varjagu Kijivas kagani 
 Askolds un Dirs (senskandināvu: Haskuldr un Dyri, senaustrumslāvu: Асколдъ и Диръ, 864—882)
 Oļegs (Helge, Оль́гъ, 882—912)
 Igors Rurikovičs (Ingvar, Игорь Рюрикович, 912—945)
 Olga (Helga, Ольга, 945—957) kā sava dēla aizbildne
 Svjatoslavs Igorevičs (Sven,Leszek Moczulski, Narodziny Międzymorza, p.475, Bellona SA, Warszawa 2007,  Свѧтославъ Игорєвичь, 957—972)
 Jaropolks Svjatoslavičs (Ꙗрополкъ Свѧтославичъ, 973—978)

 Kristītie Kijivas Krievzemes valdnieki 
 Volodimirs Svjatoslavičs (Valdamarr, Владимир Святославич, Святой, Креститель, Красное Солнышко, 978—1015)
 Svjatopolks Vladimirovičs (Sventopluk, Святополк Владимирович Окаянный, 1015—1016)
 Jaroslavs Vladimirovičs (Jarizleifr Valdamarsson, Ꙗрославъ Володимѣровичь, 1016—1018)
 Svjatopolks (Святополк Окаянный, 1018—1019)
 Jaroslavs Vladimirovičs (1019—1054), atkārtoti
 Izjaslavs Jaroslavičs (Изяслав Ярославич, 1054—1068)
 Vseslavs Bračislavičs (Всеслав Брячиславич, 1068—1069)
 Izjaslavs Jaroslavičs (1069—1073), atkārtoti
 Svjatoslavs Jaroslavičs (Святослав Ярославич, 1073—1076)
 Vsevolods Jaroslavičs (Всеволод Ярославич, 1076—1077)
 Izjaslavs Jaroslavičs (1077—1078) atkārtoti
 Vsevolods Jaroslavičs (1078—1093) atkārtoti
 Svjatopolks Izjaslavičs (Святополк Изяславич, 1093—1113)
 Vladimirs Vsevolodovičs Monomahs (Владимир Всеволодович Мономах, 1113—1125)
 Mstislavs Vladimirovičs Lielais (Мстислав Владимирович Великий, 1125—1132)

 Krievzemes sadalīšanās periodā 

 Jaropolks Vladimirovičs (Ярополк Владимирович, 1132—1139)
 Vjačeslavs Vladimirovičs (Вячеслав Владимирович, 1139)
 Vsevolods Oļgovičs (Всеволод Ольгович, 1139—1146)
 Igors Olgovičs (Игорь Ольгович, 1146)
 Izjaslavs Mstislavičs (Изяслав II Мстиславич, 1146—1149)
 Jurijs Vladimirovičs Dolgorukijs (Юрий Владимирович Долгорукий, 1149—1150)
 Vjačeslavs Vladimirovičs (Вячеслав Владимирович, 1150)
 Izjaslavs Mstislavičs (1150) atkārtoti
 Jurijs Vladimirovičs Dolgorukijs (1150—1151)
 Izjaslavs Mstislavičs (1151—1154), Vjačeslavs Vladimirovičs (1151—1154) (līdzvaldnieks) atkārtoti
 Rostislavs Mstislavičs (Ростислав Мстиславич, 1154)
 Izjaslavs Davidovičs (Изяслав Давыдович, 1154—1155)
 Jurijs Vladimirovičs Dolgorukijs (1155—1157) atkārtoti
 Izjaslavs Davidovičs (Изяслав Давыдович, 1157—1159)
 Rostislavs Mstislavičs (1159—1161 atkārtoti
 Izjaslavs Davidovičs (1161) atkārtoti
 Rostislavs Mstislavičs (1161—1167) atkārtoti
 Vladimirs Mstislavičs (Владимир Мстиславич, 1167)
 Mstislavs Izjaslavičs (Мстислав Изяславич, 1167—1169)
 Gļebs Jurjevičs (Глеб Юрьевич, 1169—1170)
 Mstislavs Izjaslavičs (1170) atkārtoti
 Gļebs Jurjevičs (1170—1171) atkārtoti
 Vladimirs Mstislavičs (1171) atkārtoti
 Romans Rostislavičs (Роман Ростиславич, 1171—1173)
 Mihalko Jurjevičs (Михалко Юрьевич, 1173)
 Vsevolods Jurjevičs "Lielā Ligzda" (Всеволод Юрьевич Большое Гнездо, 1173)
 Rjuriks Rostislavičs (Рюрик Ростиславич, 1173)
 Jaroslavs Izjaslavičs (Ярослав Изяславич, 1173—1174)
 Svjatoslavs Vsevolodovičs (Святослав Всеволодович, 1174)
 Jaroslavs Izjaslavičs 1174) atkārtoti
 Romans Rostislavičs (1174—1176) atkārtoti
 Svjatoslavs Vsevolodovičs (1176—1181) atkārtoti
 Ruriks Rostislavičs (Рюрик Ростиславич, 1181)
 Svjatoslavs Vsevolodovičs (Святослав Всеволодович, 1181—1194)
 Ruriks Rostislavičs (1194—1201) atkārtoti
 Ingvars Jaroslavičs (Ингварь Ярославич, 1201—1203)
 Ruriks Rostislavičs (1203—1204) atkārtoti
 Rostislavs Rurikovičs (Ростислав Рюрикович, 1204—1205)
 Ruriks Rostislavičs (1205—1206) atkārtoti
 Vsevolods Svjatoslavičs Čermnijs (Всеволод Святославич Чермный, 1206—1207)
 Ruriks Rostislavičs (1207—1210) atkārtoti
 Vsevolods Svjatoslavičs Čermnijs (1210—1212/1214) atkārtoti
 Ingvars Jaroslavičs (1212 vai 1214) atkārtoti
 Mstislavs Romanovičs (Мстислав Романович, 1212/1214—1223), nogalināts pēc Kalkas kaujas
 Vladimirs Rurikovičs (Владимир Рюрикович, 1223—1235)
 Izjaslavs Mstislavičs vai Vladimirovičs (Изяслав Мстиславич или Владимирович) (1235—1236)
 Jaroslavs II Vsevolodovičs (Ярослав Всеволодович, 1236—1238)
 Vladimirs Rurikovičs (1238) atkārtoti
 Мihails Vsevolodovičs no Čerņihivas (Михаил Всеволодович, Черниговский, 1238—1240)
 Rostislavs II Mstislavičs (Ростислав II Мстиславич, 1240)
 Danilo Romanovičs (Даниил Романович, 1240)

 Zelta ordas vasaļi 
 Мihails Vsevolodovičs (1240—1243) atkārtoti
 Jaroslavs II Vsevolodovičs (1243 — 1246) atkārtoti
 Aleksandrs Jaroslavičs Ņevskis (Александр Ярославич Невский, 1249—1263), Zelta Ordas hana Batija ieceltais Krievzemes pārvaldnieks
 Jaroslavs Jaroslavičs (Ярослав Ярославич, 1263—1271), Tveras kņazs un Vladimiras lielkņazs, Zelta Ordas Krievzemes pārvaldnieks
 Ļevs Daņilovičs (Лев Данилович, 1271—1300), līdztekus arī Krievzemes karalis (1269—1301), rezidēja savā galvaspilsētā Ļvivā
 Ivans-Vladimirs Ivanovičs (Іван-Володимир Іванович, ap 1300—1310)
 Staņislavs Ivanovičs (Станіслав Іванович, līdz 1321)

 Lietuvas dižkunigaitijas vasaļi 
 Mindaugs no Alšēniem (Mindaugas Alšėniškis, Міндовг Гольшанський, 1321-1324), pēc uzvaras Irpenes kaujā (1321) Ģedimins iecēla Alšēnu kunigaiti Mindaugu par Kijivas vietvaldi
 Aļģimants no Alšēniem (Algimantas Alšėniškis, Ольгимонт Гольшанський, 1324—1331), kristītais vārds — Mihails, Alšēnu dinastija
 Teodors Butvīda dēls (Teodoras Butvydaitis, Федір-Гліб Іванович, 1331—1362), vienlaikus arī Zelta Ordas vasalis
 Vladimirs Aļģirda dēls (Vladimiras Algirdaitis, Володимир Ольгердович, 1362—1394) pēc Aļģirda uzvaras pār Zelta Ordas karaspēku 1362. gada kaujā pie Siņuhas ("kaujā pie Zilajiem ūdeņiem") viņš iecēla savu dēlu par Kijivas kņazu
 Šķirgailis (Skirgaila, Скиргайло Ольгердович, 1395—1397)
 Ivans Aļģimanta dēls (Jonas Alšėniškis, Іван Ольгимонтович Гольшанський, 1397 — ap 1402), Alšēnu dinastija
 Andrejs Jāņa dēls (Andrius Jonaitis Alšėniškis, Андрій Іванович Гольшанський, ap 1412—1422), Alšēnu dinastija
 Mihails Jāņa dēls (Mykolas Jonaitis Alšėniškis, Михайло Іванович Гольшанський, ap 1422—1432), Alšēnu dinastija
 Mihails Semjona dēls (Mykolas Simonaitis Alšėniškis, Болобан Михайло Семенович, 1433—1435), Alšēnu dinastija
 Švitrigailis (Švitrigaila, 1435 — ap 1440), vienlaikus arī Rutēnijas (Krievzemes) lielkņazs
 Aleksandrs Olelka (Aleksandras Olelka, Олелько Володимирович, 1443—1454), Aļģirda mazdēls
 Simons Olelkas dēls (Simonas Olelkaitis, Семен Олелькович, 1454—1471), Aļģirda mazmazdēls. Pēc viņa nāves Kijivas kņaziste tika pilnīgi integrēta Lietuvas dižkunigaitijā kā Kijivas vaivadija.

 Skatīt arī 
 Polockas kņazi
 Novgorodas kņazi
 Pleskavas kņazi
 Vladimiras-Suzdaļas kņazi
 Smoļenskas kņazi

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 European Kingdoms 

Kategorija:Krievzemes kņazi
Kategorija:Ukrainas vēsture
Kategorija:Kijivas Krievzeme
Kategorija:Baltkrievijas vēsture
Kategorija:Valdnieku uzskaitījumi