Garlūpu lācis

Garlūpu lācis (Melursus ursinus) ir lāču dzimtas (Ursidae) zīdītājs, kas ir vienīgā suga garlūpu laču ģintī (Melursus). To mēdz saukt arī par Indijas lāci un sliņķlāci. Garlūpu lāči dzīvo līdzenumu sausajos mežos Indijā, Nepālā, Pakistānā, Butānā, Bangladešā un Šrilankā."Melursus ursinus"  The IUCN Red List of Threatened Species No pārējām lāču apakšdzimtas Ursinae sugām garlūpu lācis atdalījies jau pirms 1,8 miljoniem gadu (pleistocēnā).

Sākotnēji, 18. gadsimtā, garlūpu lācis tika ieskaitīts sliņķu apakškārtā (Folivora), tādēļ angliski tos nosauca par sliņķlāčiem (). Tikai 1810. gadā, kad pirmo dzīvo garlūpu lāci atveda uz Eiropu, zinātnieki to rūpīgi izpētīja un kļūdu izlaboja."Sloth Bear" BBC, Science & Nature

Šobrīd savvaļā dzīvo apmēram 10 000 līdz 15 000 garlūpu lāču.K. Yoganand, Clifford G. Rice, A. J. T. Johnsing "The Sloth Bear In India: Ecology, Behavior, and Conservation" 

 Izskats 
Garlūpu lāča ķermeņa garums ir 150—190 cm, svars tēviņiem 80—140 kg, mātītēm 55—95 kg. Tam ir pinkains, melns kažoks ar baltu "v" veida zīmi uz krūtīm, purns gaišs, degungals melns, ausis mazas,"Sloth Bears"  Bears of the World bet apaugušas ar gariem matiem. 

Garlūpu lāča purns salīdzinoši garš ar izteiktām lūpām, uz kurām nav apmatojuma. Starp priekšzobiem paplata sprauga, gara apakšlūpa un šaura mēle; tādā veidā lācis ir piemērojies savai pamatbarībai — skudrām un citiem kukaiņiem, kas mutē tiek iesūkti. Priekšķepas garākas par pakaļkājām un iegrieztas uz iekšpusi. Tām ir gari, līki nagi, apmēram 10 cm gari. Nagi piemēroti, lai uzrāptos kokā un lai raktu zemi. Aste ir visgarākā visā lāču dzimtā, 15—18 cm gara.

Neskatoties uz savu relatīvi nelielo lāča augumu, tas ir ļoti spēcīgs dzīvnieks. 1897.—1898. gadā cirka arēnā tika rīkotas cīņas starp polārlāci un daudz mazāko garlūpu lāci, kas salīdzinoši viegli uzvarēja savu lielo radinieku.Richard Lydekker. The great and small game of India, Burma, and Tibet. Published by Asian Educational Services, 1996 , 9788120611627 416 pages

 Ieradumi 
No visiem lāčiem garlūpu lācis ir visizteiktākais nakts dzīvnieks, lai gan mātes ar bērniem mēdz doties baroties dienas laikā, lai izvairītos no nakts plēsējiem, piemēram, leoparda.Sloth Bear  International Animal Rescue Tas nemēdz gulēt ziemas miegu. Garlūpu lācis ir veikls kokos kāpējs un labprāt arī rāpjas kokos, lai atpūstos vai paēstu. Tomēr koki netiek izmantoti kā slēptuve no briesmām. Garlūpu lācis ir arī lielisks lēcējs un tālumā var aizlēkt 3,5 metrus. Tas labprāt mēdz slinki gulšņāt, pat karājoties ar galvu uz leju. Kad eiropieši pirmo reizi redzēja garlūpu lāci šādā veidā karājamies zaros, tie domāja, ka tā ir kāda sliņķu suga."Sloth Bear"  BearPlanet.org"Sloth Bear"  Great Bear Foundation

Garlūpu lācis ir teritoriāls un savu teritoriju iezīmē, berzējoties gar kokiem, lai tajos atstātu savu smaržu, mēdz arī mizu ieskrāpēt ar nagiem.

Lai gan garlūpu lācis daudz retāk uzbrūk mājdzīvniekiem, dažos Indijas un Birmas reģionos cilvēki no tā baidās vairāk kā no tīģera.Perry, Richard (1965). The World of the Tiger. pp. 260. ASIN: B0007DU2IU Tas saistīts ar garlūpu lāča neparedzamo raksturu, tas viegli kļūst agresīvs. Laikā no 1989. gada līdz 1994. gadam Madhja Pradēšas štatā Indijā tika nogalināti 48 cilvēki un savainoti 686.Wolves killing people  Wolf Trust Garlūpu lācis visbiežāk uzbrūk, kad to naktī negaidīti pārsteidz. Tipiska uzbrukuma poza garlūpu lācim ir tuvošanās uz visām četrām ķepām ar zemu noliektu galvu, bet uzbrukuma brīdī tas paceļas pakaļkājās un uzbrūk ar zobiem un nagiem.

 Barība 
Garlūpu lāča pamatbarība ir skudras un termīti. Ar saviem spēcīgajiem nagiem uzlauž un izārda termītu māju, un izēd kukaiņus. Tas izmanto savu garo purnu un lūpas, lai aizpūstu prom netīrumus un lai mutē iesūktu termītus, piedevām tam starp priekšzobiem ir sprauga. Šo tipisko sūkšanas skaņu var dzirdēt pat 100 m attālumā. Bez skudrām un termītiem garlūpu lācis ēd arī medu, olas, ziedus, saknes, gumus, augļus, sēklas un gaļu. Garlūpu lācim tik ļoti garšo medus, ka to reizēm sauc par medus lāci, lai gan par medus lāci mēdz saukt arī saules lāci (Helarctos malayanus). Lai piekļūtu pie medus, garlūpu lācis nogāž bišu ligzdu zemē un izēd tukšu. Kad mātītei ir mazuļi, tā kožļājot sagatavo tiem speciālu maisījumu, kas sastāv no džekfrūta (Artocarpus heterophyllus), bilva augļiem (Aegle marmelos) un medus. Sakošļātā masa izskatās līdzīga saldai, lipīgai maizei. Dažiem Indijas vietējiem iedzīvotājiem šī garlūpu lāču "maize" skaitās delikatese.Anderson, Kenneth (1954). Nine Man-Eaters and One Rogue. pp. 251.

 Vairošanās 
Garlūpu lācis dzimumbriedumu sasniedz trīs gadu vecumā.Brown, Gary (1996). Great Bear Almanac. pp. 340.  Grūsnības periods ilgst 210 dienas. Decembrī vai janvārī migā, kas ierīkota alā vai zem dabiskiem akmeņu krāvumiem, piedzimst divi mazuļi. Māte nepamet alu un mazuļus 8 nedēļas. Kopumā mazuļi alā pavada pirmos 3 mēnešus un pirmos divus gadus vai ilgāk paliek kopā ar māti.Bunnell, Fred (1984). Macdonald, D. ed. The Encyclopedia of Mammals. New York: Facts on File. pp. 96. . Garlūpu lāča mazuļi pamet migu agrāk kā citu sugu lācēni. Tie iesākumā ceļo, sēžot uz mātes muguras. Māte ar lācēniem uz muguras gan iet, gan skrien, gan rāpjas kokā. Māte tos nes, līdz lācēni sasniedz apmēram ⅓ daļu no mātes auguma. Lācēni savstarpēji cīkstās par labāko vietu uz muguras. Citi lāči, piemēram, polārlācis vai grizlilācis arī retas reizes nes mazuļus uz muguras, bet tikai tad, kad iet vai peld,Watching Wildlife  Bear Viewing Association garlūpu lācis ir vienīgais, kas to dara regulāri.Sloth Bear National Geographic

 Sistemātika 
Garlūpu lācim ir divas pasugas:
Šrilankas garlūpu lācis (Melursus ursinus inornatus)
Indijas garlūpu lācis (Melursus ursinus ursinus)

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Dancing Bears in India at Wildlife SOS 
 Sri Lanka's carnivores at Field Trip Earth 
 Melursus ursinus at Animal Diversity Web  
 Sloth Bears Fact Sheet at Smithsonian National Zoological Park 
 Sloth Bear at International Association for Bear Research & Management 
 Sloth Bear Foundation 
 Sloth Bear at BearDen.org 
 K.Yoganand, Clifford G. Rice and A.J.T. Johnsingh. "Sloth Bear"  chapter for the book "Mammals of South Asia" 
 Garlūpu lāču foto fotoarhīvā ARKive

Kategorija:Lāču dzimta
Kategorija:Āzijas fauna
Kategorija:Dienvidāzijas fauna‎
Kategorija:Indijas fauna