Kazas

Kazas jeb kalnu kazas, kazu ģints (Capra) ir viena no dobradžu dzimtas (Bovidae) ģintīm, kas pieder kazu apakšdzimtai (Caprinae). Kazu ģintī ir 9 sugas: savvaļas kaza, vairākas kalnu kazu sugas un markorsDaudzus Rīgas zoodārza iemītniekus turpmāk sauks pavisam citādi. Turklāt mājas kaza (Capra aegagrus hircus) ir savvaļas kazas pasuga. Reizēm mājas kazu izdala kā desmito sugu, saucot par Capra hircus.

Kopumā visas savvaļas kazas mājo kalnos, tās ir ļoti veiklas, izturīgas un labi piemērojušās dzīvei klintīs, spējot noturēt līdzsvaru uz kailiem, apaļiem akmeņiem un klinšu atlūzām. Izšķir vēl citas kalnu kazu sugas, kas pieder citām kazu ģintīm.

Par kazām sauc arī kazu apakšdzimtas dzīvnieku mātītes, toties tēviņus sauc par āžiem, bet mazuļus par kazlēniem.

 Izplatība 
Kazu ģints sugas ir sastopamas Eirāzijā un Āfrikā. To izplatība savstarpēji tikpat kā nepārklājas, izņemot savvaļas kazas izplatība pārklājas ar Dagestānas kalnu kazas izplatību, un markora izplatība pārklājas ar Sibīrijas kalnu kazas izplatību. Lai arī nebrīvē sugas reizēm savstarpēji hibridizējas, savvaļā tās savā starpā nepārojas.V. G. Heptner: Mammals of the Sowjetunion Vol. I UNGULATES. Leiden, New York, 1989 

 Izskats un īpašības 
Kazas ir vidēji lieli dzīvnieki, bet tēviņi ir krietni lielāki nekā mātītes. Abiem dzimumiem ir ragi. Ragu forma ir atkarīga no tā, kādai sugai kaza pieder. Kopumā tēviņu ragi ir lielāki, krāšņāki un garāki, bet mātītēm ragi ir īsāki un smalkāki. Ragus kazas izmanto, lai aizstāvētos pret plēsējiem.Ibex Un tās nekad nenomet ragus. Kazu ģints sugas ir samērā līdzīgas augumos, bet viena no lielākajām un smagākajām ir Sibīrijas kalnu kaza (Capra sibirica), kuras tēviņš var svērt 130 kg, un tā ķermeņa garums ir 176 cm, bet augstums skaustā 110 cm.Capra sibirica Par to nedaudz lielāks, bet vieglāks ir markors (Capra falconeri), kura tēviņa ķermeņa garums var sasniegt 186 cm, un augstums skaustā 115 cm, toties tā svars ir 110 kg.Capra falconeri Viena no mazākajām ir Nūbijas kalnu kaza (Capra nubiana), kuras tēviņa ķermeņa garums ir 125 cm, augstums skaustā 75 cm, bet svars 70 kg.Capra nubiana

Kazas ir atgremotāji, tas nozīmē, ka tām ir 4 kambaru kuņģis, un tās kā visi atgremotāji pirmo reizi barību ātri, pavirši košļājot, saēdās, bet pēc tam klusā un drošā vietā barību atrij un vēlreiz pārkošļā daļēji sagremoto barību, tādējādi tā divreiz nonāk gremošanas sistēmā.

 Mājas kaza 
Tāpat kā aita, arī kaza ir viens no pirmajiem mājdzīvniekiem. Kazu pieradināšana aizsākās pirms 10 000 gadiem Irānas ziemeļos.The Initial Domestication of Goats (Capra hircus) in the Zagros Mountains 10,000 Years Ago Kazas audzina, lai iegūtu kazu vilnu, pienu un gaļu. Līdz viduslaikiem kazu āda bija ļoti populāra, lai izgatavotu ūdens un vīna ceļojuma maisus. Dažos reģionos kazu ādu izmantoja kā papīru rakstīšanai.

 Sistemātikas diskusijas 
Daži zinātnieki izskata, ka kazu ģintī ir tikai divas sugas: markors un kalnu kaza, kas apvieno visas pārējās 8 sugas vienā.Haltenorth, T. 1963. Klassifikation der Säugetiere: Artiodactyla I. Handbuch der Zoologie, 8(32):1-167 (quoted in Grubb, Peter (16 November 2005). Wilson, Don E., and Reeder, DeeAnn M., eds. ed. Mammal Species of the World (3rd ed.). Baltimore: Johns Hopkins University Press, 2 vols. (2142 pp.). . OCLC 62265494 Tomēr mūsdienās lielāka daļa sistemātiku kazu ģintī izdala 9 sugas.Nathalie Pidancier, Steve Jordan, Gordon Luikart, Pierre Taberlet: Evolutionary history of the genus Capra (Mammalia, Artiodactyla): Discordance between mitochondrial DNA and Y-chromosome. Molecular Phylogenetics and Evolution 40 (2006) 739–749

Reizēm šajā ģintī tiek iekļautas aitas (Ovis) un krēpjaitas (Ammotragus), tomēr visbiežāk tās izdala kā atsevišķas ģintis.Ansell, W. F. H. 1972. Order Artiodactyla. Part 15. Pp. 1-84, in The mammals of Africa: An identification manual (J. Meester and H. W. Setzer, eds.) [issued 2 May 1972]. Smithsonian Institution Press, Washington, D.C., not continuously paginated. (quoted in Grubb, Peter (16 November 2005). Wilson, Don E., and Reeder, DeeAnn M., eds. ed. Mammal Species of the World (3rd ed.). Baltimore: Johns Hopkins University Press, 2 vols. (2142 pp.). . OCLC 62265494 Pēdējo gadu DNS pētījumi ir atklājuši, ka Sibīrijas kalnu kaza, Nūbijas kalnu kaza un Alpu kalnu kaza, lai arī izskatās savstarpēji ļoti līdzīgas, nav nemaz tik tuvu radniecīgas, kā sākotnēji tika uzskatīts. Alpu kalnu kazai vistuvākā radniecība ir ar Pireneju kalnu kazu. Toties Kaukāza kalnu kaza ir tuvāk radniecīga savvaļas kazai kā Dagestānas kalnu kazai. Un markors ir daudz tuvāk radniecīgs visām pārējām ģints sugām, kā tas tika uzskatīts agrāk.

 Klasifikācija 
Kazu ģints (Capra)
 Alpu kalnu kaza (Capra ibex)
 Dagestānas kalnu kaza (Capra cylindricornis)
 Etiopijas kalnu kaza (Capra walie)
 Kaukāza kalnu kaza (Capra caucasica)
 Markors (Capra falconeri)
 Nūbijas kalnu kaza (Capra nubiana)
 Pireneju kalnu kaza (Capra pyrenaica)
 Savvaļas kaza (Capra aegagrus)
 Mājas kaza (Capra aegagrus hircus)
 Sibīrijas kalnu kaza (Capra sibirica)

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Wild goat (Capra aegagrus) (ARKive)
 Eastern tur (Capra cylindricornis) (ARKive)
 Spanish ibex (Capra pyrenaica) (ARKive)
 Markhor (Capra falconeri) (ARKive)
 Walia ibex (Capra walie) (ARKive)
 West Caucasian tur (Capra caucasica) (ARKive)
 Nubian ibex (Capra nubiana) (ARKive)


Kategorija:Kazu apakšdzimta