Parlaments

Parlamentāri demokrātiskās valstīs parlaments pilda vienu no trim galvenajām varas funkcijām, visbiežāk likumdevējvaras funkciju. Parlamenta uzdevumi ir likumu pieņemšana un likumprojektu virzīšana izpildvaras orgānam, kas visbiežāk ir valdība. Parlaments sastāv no parlamenta galvas (spīkera vai prezidenta) un parlamentāriešiem. Daudzās valstīs parlamenti ir spējīgi arī izteikt neuzticību valdībai un ierosināt prezidenta impīčmentu.

Mūsdienu politikā, kā arī vēsturē līdzīgas funkcijas kā parlaments dažās valstīs pilda un pildīja senāts, sinods un kongress.

 Vienpalātas un divpalātu parlamenti 
350px|thumb|right|
Dažādās valstīs ir atšķirīgas parlamentu sistēmas, tas ir, ir divpalātu parlamenti, vienpalātas parlamenti un vienpalātas parlamenti ar likumapspriedes institūciju. Divpalātu parlamenti dalās augšpalātā un apakšpalātā. Augšpalāta parasti tiek veidota mazāk demokrātiski nekā apakšpalāta. Apakšpalātu ievēl tauta. Likumi, kurus apstiprina apakšpalāta, parasti tiek vēlreiz caurskatīti augšpalātā. Savukārt vienpalātas parlamentu vienmēr ievēl iedzīvotāji. Vēlēšanas notiek regulāri, parasti reizi 4 vai 5 gados.

Parlamentos parasti darbojas arī komitejas un komisijas noteiktos jautājumos, piemēram, ārlietās un saimniecībā. Tās arī iesaistītas parlamentu lēmumu sagatavošanā. Tāpat parlamentos tiek veidotas frakcijas, visbiežāk pēc politisko partiju principa.

Vēsturiski ir bijuši arī trīs palātu parlamenti, piemēram, Dienvidāfrikā aparteīda laikā vai Simona Bolivara valdīšanas laikā Lielkolumbijā.

 Starptautiskie parlamenti 
Eksistē vairākas starptautiskas organizācijas, kuras pakļaujas parlamenta definīcijai, piemēram, Eiropas Parlaments vai Latīņamerikas parlaments.

 Saeima 

Latvijā Saeimas 100 deputātus vēlē reizi 4 gados vispārīgās, vienlīdzīgās, tiešās, aizklātās un proporcionālās vēlēšanās. Saeimas darbību regulē Satversme un Saeimas Kārtības rullis.

 Atsauces 

 Ārējās saites