Vāverveidīgie

Vēverveidīgie grauzēji (Sciuromorpha) ir viena no grauzēju kārtas (Rodentia) apakškārtām. Vāverveidīgo grauzēju grupa ir izveidota, balstoties uz anatomisku īpatnību, veidu, kā ārējais gremošanas muskulis ir pievienots pie vaiga kaula. 

2005. gadā, balstoties uz morfoloģiskajiem un ģenētiskajiem pētījumiem, zinātnieki nonāca pie slēdziena, ka pie vāverveidīgo apakškārtas var pieskaitīt 3 mūsdienās dzīvojošas un 3 izmirušas grauzēju dzimtasCarleton, M. D. and G. G. Musser. 2005. Order Rodentia. Pp745-752 in Mammal Species of the World A Taxonomic and Geographic Reference (D. E. Wilson and D. M. Reeder eds.). Baltimore, Johns Hopkins University Press.. Zinātniekiem pārsteigums bija susuru dzimta. Ārēji susuri vairāk atgādina peles, un līdz 2005. gadam tie tika klasificēti pie peļveidīgajiem grauzējiem.

 Latvijā 
Latvijā sastopamas 6 vāverveidīgo apakškārta sugas: meža susuris (Dryomys nitedula), dārza susuris (Eliomys quercinus), lielais susuris (Glis glis), mazais susuris (Muscardinus avellanarius), parastā vāvere (Sciurus vulgaris) un lidvāvere (Pteromys volans).Latvijas Daba: Vāveru dzimta

 Sistemātika 
 Vāverveidīgo apakškārta (Sciuromorpha)
 Kalnu bebru dzimta (Aplodontiidae)
 Susuru dzimta (Gliridae)
 Vāveru dzimta (Sciuridae)
 dzimta †Allomyidae
 dzimta †Mylagaulidae
 dzimta †Reithroparamyidae

 Atsauces 

Kategorija:Grauzēji