Jelgavas novads (2009—2021)

Jelgavas novads bija pašvaldība Zemgalē, Lielupes abos krastos. Izveidots 2009. gadā, apvienojoties Kalnciema pilsētai ar lauku teritoriju, Valgundes novadam, Elejas, Glūdas, Jaunsvirlaukas, Lielplatones, Līvbērzes, Platones, Sesavas, Svētes, Vilces, Vircavas, Zaļenieku pagastiem. Novada administrācija atradas Jelgavā, lai gan pilsēta novada teritorijā neatradās.

Pēc 2021. gada Administratīvi teritoriālās reformas novadā iekļauts Cenu pagasts, Elejas pagasts, Glūdas pagasts, Jaunsvirlaukas pagasts, Kalnciema pagasts, Lielplatones pagasts, Līvbērzes pagasts, Ozolnieku pagasts, Platones pagasts, Salgales pagasts, Sesavas pagasts, Svētes pagasts, Valgundes pagasts, Vilces pagasts, Vircavas pagasts un Zaļenieku pagasts.https://www.tvnet.lv/7002404/valsts-prezidents-izsludina-administrativi-teritorialas-reformas-likumu?utm_source=twitter.com&utm_medium=social&utm_campaign=cms_share

 Daba 

 Vēsture 

 Teritoriālais iedalījums 

 Apdzīvotās vietas 

 Iedzīvotāji 
 Etniskais sastāvs 

 Pašvaldība 

 LU fonda mecenāts 
Jelgavas novada pašvaldība ir Latvijas Universitātes fonda sudraba mecenāts. Atbalsta LU kopš 2012. gada, kad tika izveidota stipendija sava novada jauniešu atbalstam, kuri uzsāk pamatstudijas kādā no Latvijas augstskolām, izpildot kritērijus, atbalsts tiek sniegts visu pamatstudiju laiku.
+PartijasBalsu skaits%VietasCentriskā partija Latvijas Zemnieku savienība282943.788Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"83212.882Latvijas Reģionu apvienība70010.832Saskaņa6089.412KPV LV5989.252Vienotība5248.111

 Apbalvojumi 
Jelgavas novada apbalvojumi: 
 «Jelgavas novada pašvaldības Goda diploms» 
 «Jelgavas novada pašvaldības Atzinības raksts»
 «Jelgavas novada pašvaldības Pateicības raksts»

 Tautsaimniecība 

 Izglītība 

 Sports 

 Kultūra 

 Reliģija 

 Ievērojami novadnieki 
 Frīdrihs Ketlers (1569—1642), Kurzemes un Zemgales hercogistes līdzvaldnieks (1587—1596), Zemgales hercogs (1596—1616), Kurzemes un Zemgales hercogs (1617—1642),
 Vilhelms Ketlers (1574—1640), Kurzemes hercogs (1596—1617),
 Frīdrihs II Kazimirs Ketlers (1650—1698), Kurzemes un Zemgales hercogs (1682—1698),
 Frīdrihs III Vilhelms Ketlers (1692—1711), Kurzemes un Zemgales hercogs (1698—1711),
 Ferdinands Ketlers (1655—1737), Kurzemes un Zemgales hercogs (1711—1737),
 Ernsts Johans Bīrons (1690—1772), Kurzemes un Zemgales hercogs, Krievijas Impērijas reģents (1740),
 Pēteris Bīrons (1724—1800), Kurzemes un Zemgales hercogs (1764—1795),
 Ernests Johans Bīnemanis (1753—1806), latviešu izgudrotājs, Academia Petrina mehāniķis, izgatavoja aerostatus,
 Aspazija, īstajā vārdā Johanna Emīlija Lizete Rozenberga, vēlāk Elza Pliekšāne (1865—1943), latviešu literāte un politiķe,
 Jānis Pauļuks (1865—1937), latviešu sabiedriskais darbinieks, Latvijas satiksmes ministrs, Latvijas Ministru prezidents (1923),
 Pēteris Juraševskis (1872—1945), latviešu sabiedriskais darbinieks, jurists. Latvijas Ministru prezidents (1928),
 Pauls Kalniņš (1872—1945), ārsts un politiķis, ilggadējs Saeimas priekšsēdētājs, Latvijas Valsts prezidenta vietas izpildītājs (1944—1945)
 Georgs Bisenieks (1885—1941), diplomāts.

 Ievērojamas vietas 

 Attēlu galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites 



Kategorija:Latvijas bijušie novadi