Vārkavas novads

Vārkavas novads bija 2002. gadā izveidota un 2021. gada 1. jūlijā likvidēta pašvaldība Latgales centrālajā daļā, kura robežojās ar Līvānu, Preiļu un Daugavpils novadiem. Novada centrs bija Vecvārkavas ciems.

Saskaņā ar 2014. gada statistikas datiem Vārkavas novads bija otrs nabadzīgākais novads Latvijā.Latvijas reģionu patiesā aina: Vārkavā faktiskais bezdarbs - 94%

2021. gadā Vārkavas novadu pievienoja Preiļu novadam.

 Daba 

 Vēsture 
Zināms, ka 13. gadsimta sākumā pieminētais Varkas pilsnovads () bija seno latgaļu Jersikas valsts jeb Letijas daļa. Vārkavas katoļu draudzes novads nodibināts 1670. gadā. 17. gadsimtā tas ietilpa  Inflantijas vaivadijas Daugavpils trakta (1629-1772) sastāvā. 17. gadsimtā Vārkavas katoļu baznīca piederēja jezuītiem, tad neilgu laiku dominikāņiem no Aglonas. Rožkalnu pagastā esošā Arendoles muiža (Randol) 18. gadsimtā piederēja Līdinhauzeniem-Vulfiem. No 1776. gada novads ietilpa Daugavas provinces Daugavpils apriņķī, no 1796. gada Baltkrievijas guberņas, bet no 1802. gada Vitebskas guberņas sastāvā. 
Senākā Vecvārkavas jeb Upmalas katoļu baznīca celta 1799. gadā. 1861. gada 1. augustā Arendoles grāfs Staņislavs Plāters-Zībergs iztulkoja zemnieku brīvlaišanas likumu latgaliešu valodā. Pēc dzimtbūšanas atcelšanas izveidoja Varkovas (, ) pagastu. Pašreizējā Vārkavas mūra baznīcas būve pabeigta 1880. gadā. 1926. gadā uzcelta Kalupes evaņģēliski luteriskā baznīca.

1945. gadā Daugavpils apriņķa Kalupes pagastā izveidoja Rožkalnu ciema padomi. 1949. gadā likvidēja apriņķus un Vārkavas pagastu, un tā teritorijā izveidoja vairākus ciemus. Preiļu rajona Upmalas ciems izveidots 1975. gadā no likvidētā Stradiņu ciema un Vārkavas ciema teritorijas daļas. Pie bijušās Vārkavas muižas centra izveidojās kolhoza "Dubna" ciemats. 
1990. gadā ciemus reorganizēja par pagastiem.  2002. gadā Preiļu rajona Rožkalnu un Upmalas pagasti apvienojās un izveidoja Vārkavas novadu. 2009. gadā rajonus likvidēja un novadam pievienoja Vārkavas pagastu. 2021. gadā Vārkavas novada teritoriju pievienoja jaunajam Preiļu novadam.

 Teritoriālais iedalījums 
Novadā apvienojās Preiļu rajona Rožkalnu un Upmalas pagasti. 2009. gadā novadam pievienoja Vārkavas pagastu.

 Apdzīvotās vietas 

 Iedzīvotāji 

 Pašvaldība 

 Tautsaimniecība 

 Izglītība 

 Sports 
Ievērojamākie novada sportisti ir: Māris Ceplis, Andis Briška,
Sandis Rudzāts, Dāvis Salcevičs, Edgars Vaivods, Edgars Nikiforovs, Eglons Raudziņš, Zane Gavare.

 Kultūra 

 Reliģija 

 Ievērojami novadnieki 

 Aleksandrs Kovaļevskis (1840-1901), viens no embrioloģijas pamatlicējiem,
 Vladimirs Kovaļevskis (1842-1883), viens no paleontoloģijas pamatlicējiem
 Julijans Vaivods (1895-1990), katoļu kardināls

 Ievērojamas vietas 

 Attēlu galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites 



Kategorija:Latvijas bijušie novadi