Murkšķis

Murkšķi, murkšķu ģints (Marmota) ir viena no vāveru dzimtas (Sciuridae) ģintīm, kas pieder zemes vāveru apakšdzimtai (Xerinae). Murkšķu ģintī ir 14 sugas, kas iedalās divās apakšģintīs: Marmota un Petromarmota.Thorington, R. W. Jr. and R. S. Hoffman. 2005. Family Sciuridae. Pp. 754-818 in Mammal Species of the World a Taxonomic and Geographic Reference. D. E. Wilson and D. M. Reeder eds. Johns Hopkins University Press, Baltimore.

Murkšķi ir lielākās zemes vāveres. Tie dzīvo gan Eiropā, gan Ziemeļamerikā, gan Āzijā. Visbiežāk murkšķis dzīvo kalnainos apvidos, piemēram, Eiropā tie dzīvo Alpos, Karpatos, Tatros un Pirenejos, Ziemeļamerikā tie ir sastopami Sjerranevadā ASV un Kanādas ziemeļdaļā.

 Izskats un ieradumi 
Murkšķim ir raksturīgs apaļīgas formas ķermenis, īss purns, īsas ausis, īsa, kupla aste un īsas kājas. Kā visi murkšķu cilts grauzēji tas var ilgstoši sēdēt vertikāli un justies ērti, vērojot apkārtni. Tas dzīvo alās, un pa ziemu guļ ziemas miegu. Lielākā daļa murkšķu ir sabiedriski, dzīvo kolonijās un savā starpā sazinās ar svilpieniem. Murkšķis barojas ar augiem, dažādiem zālaugiem, ogām, ķērpjiem, sūnām, saknēm un ziediem.

 Sistemātika 
 Murkšķu ģints (Marmota)
 apakšģints: Marmota
 Alpu murkšķis (Marmota marmota) 
 Aļaskas murkšķis (Marmota broweri)
 Baibaks (Marmota bobak) 
 Garastes murkšķis (Marmota caudata) 
 Himalaju murkšķis (Marmota himalayana)
 Melngalvas murkšķis (Marmota camtschatica)
 Menzbiera murkšķis (Marmota menzbieri) 
 Mongolijas murkšķis (Marmota sibirica) 
 Pelēkais murkšķis (Marmota baibacina) 
 Zemes bebrs (Marmota monax) 
 apakšģints: Petromarmota
 Dzeltenvēdera murkšķis (Marmota flaviventris) 
 Olimpikas murkšķis (Marmota olympus) 
 Sirmais murkšķis (Marmota caligata)
 Vankūveras salas murkšķis (Marmota vancouverensis)

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Murkšķi 
 The Marmot Burrow 
 Marmots


Kategorija:Murkšķi