Valkas novads

Valkas novads ir 2009. gada teritoriālajā reformā izveidots novads Vidzemes ziemeļaustrumos, kurā apvienoti bijušā Valkas rajona Valkas pilsēta un pieci pagasti: Ērģemes pagasts, Kārķu pagasts, Valkas pagasts, Vijciema pagasts un Zvārtavas pagasts. Robežojas rietumos ar Valmieras novadu, dienvidos ar Smiltenes novadu, kā arī austrumos ar Igaunijas Valgas apriņķi. Novada centrs ir Valkas pilsētā.

 Daba 
Novads pieder pie dažādiem fizioģeogrāfiskiem apgabaliem. Lielāko tā daļu aizņem Ziemeļvidzemes zemiene — centrā Sedas līdzenums, rietumos Burtnieka līdzenums un dienvidos ap Vijciemu neliela Atzeles pacēluma daļa. Ziemeļdaļā gar Igaunijas robežu stiepjas Sakalas augstienes Ērģemes pauguraine. Dienvidaustrumu daļā iestiepjas Vidzemes augstienes Aumeisteru paugurvalnis.Latvijas ģeogrāfijas atlants. "Jāņa sēta", 2020

Ģeoloģiski novada lielākajā daļā dominē vidusdevona nogulumi. Derīgie izrakteņi: smilts un grants (Stariņi, Vijciems), kūdra. Augsnes galvenokārt smilšainas.

Vidējā temperatūra: -6,5 ° C janvārī, +16,5 ° C jūlijā. Nokrišņu daudzums 650—750 mm gadā, ar maksimumu ziemeļrietumos Sakalas augstienes nogāzēs.

 Upes 
Novads atrodas Gaujas, Salacas un Emajegi baseinu robežšķirtnē. Lielākās upes:
 Gaujas baseins — Gauja, Vija, Kaičupe.
 Salacas baseins — Acupīte, Seda ar Rikandu, Ķire.
 Emajegi baseins — Pedele, Omuļupe.

 Ūdenstilpes 
Lielu ezeru novadā nav, lielākie atrodas Zvārtavas pagastā — Salainis (0,8 km²) un Vēderis (0,8 km²).

 Dabas aizsardzība 
Novada dienvidaustrumos ap Gauju atrodas aizsargājamo ainavu apvidus Ziemeļgauja. Dienvidos dabas liegums Vadaiņu purvs, rietumos uz ziemeļiem no Sedas upes iekļauj nelielu Sedas purva dabas lieguma daļu, ziemeļrietumos Kārķu purvs.

 Vēsture 
Senatnē novadā jaukti dzīvojušas baltu un somugru ciltis, 12. gadsimtā un 13. gadsimta sākumā teritorijas lielākā daļa bija pakļauta latgaļu Tālavai, ziemeļrietumu daļa, iespējams, piederējusi pie igauņu Sakalas zemes.Latvijas PSR vēsture, 1. sējums, kartes 94.-95. lpp. Rīga, "Zinātne", 1986.

Pēc krustnešu iekarotās Livonijas sadalīšanas gandrīz viss novads nonāca Livonijas ordeņa pakļautībā, neliela daļa dienvidaustrumos tika Rīgas arhibīskapijai.

Livonijas kara rezultātā novads nokļuva Polijas-Lietuvas kopvalsts kontrolē kā Pārdaugavas Livonijas hercogistes daļa. Pēc ilgstoša kara 1629. gadā Zviedrija ar miera līgumu apstiprināja savas tiesības uz tās iekaroto Vidzemi.

Pēc Lielā Ziemeļu kara 1721. gadā novads pārgāja Krievijas Impērijas kontrolē un ietilpa Vidzemes guberņas Valkas apriņķī.

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās

 Apdzīvotās vietas 

+ Lielākās apdzīvotās vietas N#  Nosaukums  Statuss  Pagasts  Iedzīvotāji (2025)LĢIA.gov.lv Vietvārdu datubāze 16.01.2025 1.  Valka  Pilsēta  —  5001 2.  Kārķi  Ciems  Kārķu  302 3.  Ērģeme  Ciems  Ērģemes  274 4.  Vijciems  Ciems  Vijciema  270 5.  Sēļi  Ciems  Valkas  252 6.  Lugaži  Ciems  Valkas  218 7.  Stepi  Ciems  Zvārtavas  112 8.  Turna  Ciems  Ērģemes  85

 Nacionālais sastāvs 

 Pašvaldība 

 Saimniecība 

 Transports 
Valkas novada satiksmes infrastruktūra ir cieši saistīti ar blakus esošās Valgas pilsētas un apriņķa infrastruktūru. Cauri Valkas novadam iet dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži, kas tālāk savienojas ar Igaunijas dzelzceļa infrastruktūru. Uz šīs dzelzceļa līnijas Valkas novadā atrodas viena stacija — Lugaži.

Visi galvenās nozīmes un reģionālās nozīmes autoceļi, savā starpā krustojas Valkas pilsētas pievārtē. Valkas pilsētas dienvidos krustojas autoceļš  (Inčukalns—Valmiera—Igaunijas robeža (Valka)) un  (Smiltene—Valka), bet pilsētas rietumos A3 šoseja krustojas ar autoceļu  (Valka—Rūjiena). Uz dienvidiem no Valkas krustojas reģionālās nozīmes autoceļi  (Valka—Vireši) un P24.

 Izglītība 

 Sports 

 Kultūra 

 Reliģija 

 Ievērojami novadnieki 

 Augusts Matiass Hāgens (1794—1878), vācbaltiešu gleznotājs, grafiķis
 Mārtiņš Lapa (1846-1909), igauņu izcelsmes latviešu dzejnieks, publicists, tulkotājs
 Andrejs Skuja (1866—1950), ārsts internists
 Oto Hasmanis (1873—1941), politiķis
 Jānis Kurelis (1882—1954), Latvijas armijas ģenerālis. Kureļa grupas komandieris
 Edgars Hasmanis (1884—1919), luterāņu mācītājs
 Jānis Ampermanis (1889—1942), zemnieks, sabiedriskais darbinieks
 Roberts Garselis (1892—1936), inženieris, sabiedriskais darbinieks
 Viktors Hasmanis (1892—1984), Latvijas armijas pulkvežleitnants
 Pēteris Ozols (1901—1979), jurists
 Alita Alkne (1904—1994), aktrise
 Jānis Ciemiņš (1906—1956), ārsts
 Edgars Jundzis (1907—1986), luterāņu mācītājs, teologs
 Ēvalds Vilks (1923—1976), rakstnieks
 Andris Buiķis (1939—2022), matemātiķis, politiķis
 Velga Krile (1945—1991), dzejniece, dramaturģe
 Vents Armands Krauklis (1964), politiķis, mūziķis, televīzijas raidījumu vadītājs
 Aigars Fadejevs (1975—2024), vieglatlēts
 Arturs Neikšāns (1983), šaha lielmeistars

 Ievērojamas vietas 

 Attēlu galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites 




Kategorija:Latvijas novadi