Stīvens Spīlbergs

Stīvens Spīlbergs (Steven Spielberg, dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors, scenārists un kinoproducents. Viņš tiek uzskatīts par vienu no Jaunās Holivudas ēras aizsācēju, kā arī vienu no atpazīstamākajiem un populārākajiem kinorežisoriem un producentiem kino vēsturē.The cinema of Steven Spielberg: Empire of light. Nigel Morris. Wallflower Press. 2007 Spīlbergs ir arī viens no DreamWorks Pictures dibinātājiem.

Spīlbergs ieguvis divas Amerikas Kinoakadēmijas balvas kā labākais režisors par filmām "Šindlera saraksts" (1993) un "Glābjot ierindnieku Raienu" (1998). Filma "Šindlera saraksts" tika apbalvota arī kā labākā filma, un Spīlbergs saņēma balvu kā producents (kopā ar Džeraldu Molenu un Branko Lustigu).

Pēc žurnāla Forbes datiem, Spīlberga īpašumu vērtība ir 3,1 miljardi dolāru.  2006. gadā žurnāls "Premiere" viņu nosauca par visietekmīgāko personu kino industrijā, savukārt žurnāls Time viņu ir iekļāvis sarakstā "100 visnozīmīgākie gadsimta cilvēki".

 Biogrāfija 
 Bērnība 
Stīvens Spīlbergs piedzima Sinsinati pilsētā (Ohaio, ASV) inženiera Arnolda Spīlberga  un profesionālas pianistes Leijas Adleres (dzimusi Poznere) ģimenē. Mātei nācās atmest ieceri par karjeru, lai izaudzinātu četrus bērnus – Stīvenu, Annu, Sjū un Nensiju. Vēlāk ģimene pārvācās uz Fīniksu (Arizona), kur Stīvens uzsāka skolas gaitas. Stīvens bieži sēdēja mājās un skatījās televizoru. Bet, kad no tēva dāvanā saņēma 8 milimetru kameru, Stīvens ieguva jaunu iesauku – "Cilvēks-kinokamera". Pēc dažiem mēnešiem viņš mēģināja filmēt īsmetrāžas filmas ar aktieriem. 12 gadu vecumā, mācoties Kalifornijas štata koledžā (), viņš pirmo reizi piedalījās jauniešu amatieru kino skatē. Savā pirmajā skatē viņš arī ieguva uzvaru ar 40 minūšu filmu par karu "Bēgšana uz nekurieni" (1960), kurā bija filmējušies viņa vecāki un māsas.
 vietējā kinoteātrī bija neparasta pirmizrāde – divas stundas ilga mākslas filma "Debesu ugunis", kuru Stīvens Spīlbergs bija uzņēmis kopā ar citiem skolēniem. Filmas sižetā citplanētieši nolaupa cilvēkus, lai tos izstādītu kosmiskajā zoodārzā. Filmu finansēja Stīvena vecāki: projektā tika ieguldīti apmēram 600 ASV dolāru, filmēšanas grupu bez maksas ēdināja viņa māte, maketa veidošanā palīdzēja tēvs.

 Debija 
Kalifornijā, uz kurieni pārcēlās Spīlbergi, Stīvens divas reizes mēģināja iestāties Dienvidkalifornijas Universitātes kinoskolā, taču abas reizes tika noraidīts ar verdiktu: "pārāk bezcerīgs". Tad viņš iestājās tehniskajā koledžā, bet vasaras brīvdienās uzņēma 20 minūšu filmu "Emblins", kura viņam kļuva par caurlaidi uz lielo kino. 1969. gadā kinokompānija Universal Pictures pēc "Emblina" noskatīšanās ar jauno režisoru noslēdza līgumu par seriāla "Nakts galerija" (1969) uzņemšanu. Pēc diviem gadiem Spīlbergs uzņēma savu pirmo pilnmetrāžas filmu "Duelis" (1971). Filma, kas bija veidota  televīzijai, ieguva Grand Prix balvu tikko izveidotajā fantastisko filmu festivālā "Avoriazs", un pēc šīs veiksmes tā tika pielāgota lielajiem ekrāniem.

Režisora debija lielajā kino Spīlbergam bija filma "Šugarlendas ekspresis" (1974), kas ieguva pozitīvas kritiķu atsauksmes.

 "Žokļi" 

Nākamā filma Spīlbergam atnesa pasaules pazīstamību un slavu. 1975. gadā Spīlbergs uzņēma šausmu filmu/trilleri "Žokļi", kas filmas veidotājiem deva milzīgus ienākumus. Filma ierindojās trešajā vietā 1970. gadu kopsavilkumā, kases ieņēmumi bija 471 miljoni dolāru. Nelielas amerikāņu pilsētiņas stāsts, kuru terorizē lielā baltā haizivs-cilvēkēdāja, ir radis turpinājumu vēl trīs filmās: "Žokļi 2" (1978, režisors Žano Švarcs), "Žokļi 3" (1983, režisors Džo Alvešs) un "Žokļi: Atriebība" (1987, režisors Džozefs Sardžents).

 "Trešās pakāpes tuvie kontakti" 

1977. gadā Spīlbergs uzņēma zinātniskās fantastikas filmu "Trešās pakāpes tuvie kontakti", kurā stāstīts par mēģinājumu veidot kontaktus ar ārpuszemes civilizāciju. Pirms filmas veidošanas Spīlbergs cītīgi izpētīja daudzos ziņojumus un citu pieejamo informāciju par NLO, personīgi tikās ar cilvēkiem, kuri, pēc viņu sacītā, tikušies ar citplanētiešiem. 1980. gadā tika izdota šīs filmas speciāli rediģētā versija. Tā ir par trim minūtēm īsāka un ar citādu nobeigumu: zemes iedzīvotāji tomēr ieiet citplanētiešu kosmosa kuģī, kur redz spilgtu gaismu ar izplūdušu citplanētieša siluetu. Filma kļuva par vienu no ienesīgākajām sava laika filmām.

 "1941" 

Filma "1941", kas uzņemta 1979. gadā, ir viena no retajām Spīlberga kino neveiksmēm.

Tomēr, neskatoties uz neveiksmīgajiem kases ienākumiem, filma tika nominēta trim "Oskariem" nominācijās "Labākais operatora darbs", "Labākie vizuālie efekti" un "Labākā skaņa".

 "Indiana Džonss" 

Pēc četriem gadiem Spīlbergs ar filmu "Pazudušā šķirsta meklējumos" (1981) uzsāka savu slaveno sēriju par Indianu Džonsu - 1930. gadu Amerikas koledžu arheoloģijas pasniedzēju un viņa fantastiskajiem ceļojumiem uz tālākajām pasaules malām (par varoņa prototipu kļuva vācu arheologs un rakstnieks Oto Rāns). Šie trīs "komiksi" vēl vairāk palielināja režisora skatāma un ienesīga kino veidotāja reputāciju. Pārējās filmas daļas ir "Indiana Džonss un likteņa templis" (1984), "Indiana Džonss un pēdējais krustakarš" (1989) un "Indiana Džonss un kristāla galvaskausa karaļvalsts" (2008). Pēdējā daļa iznāca 2008. gadā. Uzsākot izrādīšanu, pirmajā nedēļas nogalē filma ASV nopelnīja vairāk nekā 100 miljonus dolāru.Laikraksta "NewYork Times" raksts "Indiana Jones Finds the Pot of Gold"  Ceturto filmas daļu uzņemt gatavojās drīz pēc "Indiana Džonss un pēdējais krustakarš" iznākšanas, tomēr pusotras desmitgades laikā darbs pie filmas netika tālāk par dažiem scenārija variantiem. 2002. gada maijā tika noslēgts līgums ar Frenku Darabonu par scenārija uzrakstīšanu, Darabona uzrakstīto scenāriju apstiprināja Harisons Fords un Stīvens Spīlbergs, bet 2004. gadā to noraidīja Džordžs Lūkass. 2005. gada scenārija rakstīšanai tika uzaicināts Džefs Natansons, ar viņa uzrakstītā scenārija pieslīpēšanu nodarbojās Deivids Keps Spīlberga un Lūkasa uzraudzībā. Filma tika uzņemta nevis ar digitālo kinokameru, bet gan uz kinolentes. Stīvens Spīlbergs atteicās no lielākās daļas datora veidoto specefektu, izmantojot klasiskos paņēmienus. Pie darba ar filmu tika uzaicināti daudzi no tiem, kas jau bija strādājuši pie tās iepriekšējām daļām. Filma ieņēma augstāko pozīciju starp 2008. gada filmām ar vislielāko kinokļūdu un nesakritību skaitu.Nosauktas gada filmas ar lielāko kinokļūdu skaitu 

 "Citplanētietis" 

1982. gadā notika fantastiskās filmas "Citplanētietis" pirmizrāde. Filmas scenāriju Spīlbergs kopā ar Melisu Metisoni bija sācis rakstīt jau Indiana Džonsa pirmās daļas filmēšanas laikā. Šīs filmas uzņemšana ilga astoņus mēnešus.

 Jaunie eksperimenti 
1980. gadi Spīlbergam bija sava veida jaunu eksperimentu un pavisam citādu filmu veidošanas laiks. Vēl viņš uzsāka plašus producēšanas darbus, esot 1984. gadā paša veidotās kinokompānijas Amblin Entertainment īpašnieks, kas savukārt mūsdienu skatītājam padarīja slavenus tādus režisorus kā Džo Dante, Džons Lendiss, Toubs Hūpers, Roberts Zemekis. Ar Spīlberga līdzdalību tika izlaists vairāk nekā simt filmu — "Atpakaļ nākotnē", "Kurš iegāza trusīti Rodžeru?", "Gremlini", "Viesuļvētra", "Vīri melnā", "Katastrofa", "Zorro maska" un daudzas citas.

 Stīvena Spīlberga filmas (nepilns saraksts) 

 "Šugarlendas ekspresis" (The Sugarland Express, 1974)
 "Žokļi" (Jaws, 1975)
 "Trešās pakāpes tuvie kontakti" (Close Encounters of the Third Kind, 1977)
 "1941" (1941, 1979)
 "Pazudušā šķirsta meklējumos" (Raiders of the Lost Ark, 1981)
 "Citplanētietis" (E.T. the Extra-Terrestrial, 1982)
 "Poltergeists" (Poltergeist, 1982)
 "Krēslas zona" (Twilight Zone: The Movie, 1983)
 "Indiana Džonss un likteņa templis" (Indiana Jones and the Temple of Doom, 1984)
 "Purpura krāsa" (The Color Purple, 1985)
 "Saules impērija" (Empire of the Sun, 1987)
 "Vienmēr" (Always, 1989)
 "Indiana Džonss un pēdējais krustakarš" (Indiana Jones and the Last Crusade, 1989)
 "Kapteinis Āķis" (Hook, 1991)
 "Juras laikmeta parks" (Jurassic Park, 1993)
 "Šindlera saraksts" (Schindler's List, 1993)
 "Amistads" (Amistad, 1997)
 "Juras laikmeta parks 2" (The Lost World: Jurassic Park, 1997)
 "Glābjot ierindnieku Raienu" (Saving Private Ryan, 1998)
 "Mākslīgais intelekts" (A.I.: Artificial Intelligence, 2001)
 "Īpašais ziņojums" (Minority Report, 2002)
 "Noķer mani, ja vari" (Catch Me If You Can, 2002)
 "Lidosta" (The Terminal, 2004)
 "Pasauļu karš" (War of the Worlds, 2005)
 "Minhene" (Munich, 2005)
 Dhil Maree Tur Teener Chale (2006)
 "Indiana Džonss un kristāla galvaskausa karaļvalsts" (Indiana Jones and the Kingdom of the Crystal Skull, 2008)
 "Tintiņa piedzīvojumi: Vienradža noslēpums" (The Adventures of Tintin, 2011)
 "Kara zirgs" (War Horse, 2011)
 "Linkolns" (Lincoln, 2012)
 "Spiegu tilts" (Bridge of Spies, 2015)
 "LDM: Lielais draudzīgais milzis" (The BFG, 2016)
 "Slepenie dokumenti" (The Post, 2017)
 "Atklāšanas diena" (Disclosure Day'', 2026)

 Atsauces un piezīmes 

 Ārējās saites 

Kategorija:1946. gadā dzimušie
Kategorija:Ohaio dzimušie
Kategorija:Amerikāņu kinorežisori
Kategorija:ASV scenāristi
Kategorija:ASV kinoproducenti
Kategorija:Kinoakadēmijas balvas ieguvēji režisori
Kategorija:Kinoakadēmijas balvas ieguvēji producenti
Kategorija:Zelta globusa balvas ieguvēji
Kategorija:Emmy balvas ieguvēji
Kategorija:BAFTA kino balvas ieguvēji (cilvēki)
Kategorija:BAFTA Fellowship balvas ieguvēji
Kategorija:BAFTA balvas ieguvēji
Kategorija:Cēzara balvas ieguvēji