Ernests Brastiņš

Ernests Brastiņš (dzimis , miris ) bija gleznotājs, mākslas teorētiķis, publicists, pilskalnu pētnieks, Dievturu draudzes izveidotājs un dižvadonis; tēlnieka Arvīda Brastiņa brālis. Pievērsās tēlotājai un lietišķajai mākslai, latviešu vēstures izpētei, tautastērpu un rotu ornamentikai, kultūrpolitikai. Pēc Latvijas okupācijas apcietināts, deportēts un noslepkavots Krievijā.

 Dzīvesgājums 

Dzimis 1892. gada 19. martā Lielstraupes pagasta "Lapaiņu" mājās kalēja Augusta Brastiņa ģimenē. Absolvēja Štiglica mākslas skolu Pēterburgā, pēc tam Pavlovskas karaskolu un kā apakšvirsnieks piedalījās Pirmajā pasaules karā un arī Latvijas brīvības cīņās.

1921. gadā sāka strādāt par Kara muzeja vadītāju Rīgā. Viņš bija pirmais, kurš sākot ar 1922. gadu, ik vasaru apmeklēja un pētīja Latvijas pilskalnus, apmeklēdams visus tobrīd zināmos 282 pilskalnus un izdodams četras grāmatas par Latvijas pilskalniem ar mērījumiem, kartēm, aprakstiem, fotogrāfijām, kam joprojām ir fundamentāla nozīme mūsdienu Latvijas pilskalnu pētniecībā.

Sāka strādāt jaundibinātajā Latviešu folkloras krātuvē (LFK), kuras pirmais sagatavotais zinātniskais darbs bija "Latvju Dainu" (LD) mitoloģisko jēdzienu rādītājs, ko 1926. gada otrajā pusē izveidoja Ernests Brastiņš.

1926. gada 26. jūlijā viņš piereģistrēja Garīgo lietu pārvaldē “Latvijas Dievtuŗu Draudzi” — ko pats definēja par senlatviešu reliģijas atjaunojumu,Kā uzskata pētniece A. Misāne, E. Brastiņa piekoptie un rekonstruētie pirmskristīgie kulti nav uzskatāmi par pagānisma izpausmēm. A. Misāne uzskata par maldīgu E. Brastiņa pieskaitīšanu pie “neopagāniem”. Sk. plašāk: Misāne A. Dieturība Latvijas reliģisko un politisko ideju vēsturē // Reliģiski-filozofiski raksti. — Rīga: LU FSI, 2006. — X. sēj. — 101. —117. lpp. Pretējs viedoklis ir Maskavas pētniecei S. Rižakovai. Sk. Sīkāk viņas rakstā: Рыжакова С. И. Dievturība. Латышское неоязычество и истоки национализма // Российская Академия наук. Институт Этнологии и антропологии. Исследования по прикладной и неотложной этнологии. —1995. — № 121. — С. 1-31. — kļūstot par draudzes pirmo dižvadoni. Draudzei bija cieši sakari ar galēji labējām nacionālistiskajām organizācijam "Ugunskrusts" un "Pērkonkrusts".

1935. gadā draudze bija aizliegta.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 6. jūlijā E. Brastiņu apcietināja un izsūtīja uz PSRS. Viņš tika apsūdzēts kā "sociāli bīstams elements, būdams dievturu organizācijas vadītājs, veica kontrrevolucionāru darbību, uzturēja sakarus ar organizāciju "Pērkonkrusts". Izsūtījumā 1941. gada 27. decembrī piespriests nāvessods, nošauts 1942. gada 28. janvārī.

 Piemiņa 
2006. gada 28. oktobrī Rīgā, Kronvalda parkā līdzās Kongresu namam pie pilsētas kanāla, atklāja pieminekli Ernestam Brastiņam. Ir uzstādīta arī piemiņas zīme Straupes pagastā pie "Lapaiņu" mājām, kur dzimis Ernests Brastiņš. Darbojas arī Ernesta Brastiņa fonds "Savieši".

 Bibliogrāfija 

 Brastiņš E., Cerokslis: Dievturības katēchisms. — ASV Latvju dievtuŗu sadraudze: Čikāga, 1966. 71 lpp.
 Brastiņš E., Latvju Dievadziesmas. — ASV Latvju dievtuŗu sadraudze, 1980.
 Brastiņš Ernests. Latvju tikumu dziesmas. — [Atkārt. izd.] Zvaigzne ABC: Rīga, 1996. 215 lpp. 
 Brastiņš E., Gadskārtas dziesmas, — Latvju dievtuŗu draudze, Rīga, 1929.
 Brastiņš E., Mūsu dievestības tūkstošgadīgā apkarošana. — Junda: Rīga, 1994. 103 lpp. 
 Brastiņš Ernests. Tautai. Dievam. Tēvzemei (rakstu izl.) — Zvaigzne: Rīga, 1993. 191 lpp. 
 Brastiņš E., Latvijas pilskalni. 1. sējums Kuršu zeme. — Rīga, 1923.
 Brastiņš E., Latvijas pilskalni. 2. sējums Zemgale un Augšzeme. — Rīga, 1926.
 Brastiņš E., Latvijas pilskalni. 3. sējums Latgale. — Pieminekļu Valde: Rīga, 1928.
 Brastiņš E., Latvijas pilskalni. 4. sējums Vidzeme. — Rīga, 1930.
 Brastiņš E., Latvija, viņas dzīve un kultūra. — GRĀMATU DRAUGS: Rīga, 1931, 240 lpp.
 Brastiņš Ernests. Beverīnas pilsvieta. — Zinātne: Rīga, 1992. 51 lpp. 
 Brastiņš E., Daiļā sēta. — ZEMNIEKA DOMAS: Rīga, 1926., 96 lpp.
 Brastiņš Ernests. Latvija, viņas dzīve un kultūra. — Antēra: Rīga, 2007., 240 lpp. 
 Brastiņš Ernests. Latvju rakstu kompozīcija. — Latvju dievturu draudze, 1978. 124 lpp.

 Atsauces 

 Literatūra 
 Misāne A. Dievturība Latvijas reliģisko un politisko ideju vēsturē. // LU Reliģiski—filozofiski raksti, X /2005., 101.—117. lpp.
 Mugurēvičs Ēvalds. Latvijas vēsturiskās ģeogrāfijas jautājumi Ernesta Brastiņa darbos. // Latvijas vēstures institūta žurnāls. 1992., Nr. 4., 16.—28. lpp.
 Urtāns Jānis. Ernests Brastiņš — Latvijas pilskalnu pētnieks. // Latvijas vēstures institūta žurnāls. 1992., Nr. 4., 195.—200. lpp.
 Bambals A. Dižvadoņa pēdas pazuda janvārī... (par Ernesta Brastiņa dzīvi un likteni) // Mājas Viesis. 2006. gada 27. janvāris.
 Piemineklis Ernestam Brastiņam. // Kultūras Forums. 2006. gads. — 10. — 17.11.

 Ārējās saites 
 Dievturu mājaslapa
 Agita Misāne. Dievturības priekšteči. // Kultūras forums, Nr. 24 2005 1—8 jūlijs
 FOTO: Ernesta Brastiņa pieminekļa atklāšana 
 Brastiņu Ernests. Mūsu dievestības tūkstošgadīgā apkarošana (.pdf)
 Brastiņu Ernests. „Cerokslis”

Kategorija:1892. gadā dzimušie
Kategorija:1942. gadā mirušie
Kategorija:Cēsu novadā dzimušie
Kategorija:Latvijas arheologi
Kategorija:Latvijas publicisti
Kategorija:Latvijas mākslinieki
Kategorija:Latvijas gleznotāji
Kategorija:Padomju represijās nogalinātie
Kategorija:Triju Zvaigžņu ordeņa kavalieri
Kategorija:Dievturi