Vācu īpašvārdu atveidošana

Vācu valodas īpašvārdu atveidošana latviešu valodas vidē tiek veikta pēc fonētiskās transliterācijas principa, ievērojot latviešu valodas tradīcijas vācu īpašvārdu atveidošanā. Vācu valodas alfabēta burti un burtkopas tiek pārlikti latviešu valodas ortogrāfijā, pakļaujot šos vārdus gramatizācijai.

Pēc šiem noteikumiem atveido vācu, austriešu, daļas šveiciešu vai šo tautu izcelsmes cilvēku personvārdus, kā arī ģeogrāfiskos nosaukumus Vācijā, Austrijā, Lihtenšteinā, daļā Šveices, Beļģijas un Itālijas (Dienvidtirolē). Pēc vācu valodas atveides principiem atveidojami arī atsevišķi vietvārdi Namībijā, Brazīlijā, Kanādā. Atsevišķās situācijās pēc vācu valodas principiem atveido arī Francijas austrumu reģionu Elzasas un Lotringas ģeogrāfiskos nosaukumus. Tradicionāli pēc vācu valodas principiem atveidojami vāciskas izcelsmes nosaukumi Krievijā.

Pēc vācu valodas principiem atveidojami arī jidiša izcelsmes personvārdi.

Vācu izcelsmes personvārdi sastopami arī daudzās citās valstīs. Atveidojot citu pasaules reģionu vācu izcelsmes personu vārdus, jāņem vērā šajā zemē pieņemtā izrunas vai atveides prakse, lai arī latviešu valodā tradicionāli kā primārie tiek lietoti vācu atveides principi.

 Vācu valodas alfabēts 
Mūsdienu vācu alfabēts sastāv no 26 latīņu alfabēta burtiem. Papildus tiek lietoti trīs burti ar diakritiskajām zīmēm (umlautiem): Ä, Ö, Ü un ligatūra ß. ß alfabēta rindā tiek lietota Vācijā un Austrijā, bet netiek lietota Šveicē un Lihtenšteinā.

Vācu valodas alfabēta burti ir:

A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z Ä Ö Ü

a b c d e f g h i j k l m n o p q r s t u v w x y z ä ö ü ß

 Patskaņu kvantitāte 
Vācu valodā izšķir šādus īsos un garos patskaņus:
 rakstībā  A a  Ä ä  E e  I i  O o  Ö ö  U u  Ü ü īsie                garie               

Vācu valodas ortogrāfijā patskaņu kvantitāti apzīmē tikai dažos gadījumos. Latviešu valodā vācu patskaņu kvantitāte atdarināma ar attiecīgajiem latviešu valodas garajiem un īsajiem patskaņiem. Ja garie patskaņi  un  atrodas vārda galotnē un to kvantitāte vācu rakstībā nav apzīmēta, latviešu valodā tie atveidojami ar īsajiem a un e (Lenne - Lenne). Bet ja šo patskaņu kvantitāte vācu rakstībā apzīmēta, tie atveidojami ar garajiem ā un ē (Mühlsee - Mīlzē).

Garie patskaņi vācu valodas ortogrāfijā apzīmēti šādos veidos:
 Ar burtu h pēc attiecīgā patskaņa. Lieto, ja aiz garā patskaņa seko līdzskaņi l, m, n, r vai cits patskanis.
Luhme - Lūme
Lahn - Lāna
Rehestadt - Rēeštate
 Ar patskaņu dubultojumu.
Saale - Zāle
Beeskow - Bēskova
 Garo  dažkārt apzīmē ar burtkopu ie.
Liegnitz - Līgnica
Kriemhild - Krīmhilde
 Uzsvērtā atvērtā zilbē.
Bremen - Brēmene
Schönefeld - Šēnefelde
 Vienzilbes vārdos, kam locījumā vairākas zilbes.
Graz - Grāca
Zug - Cūga

Īsos patskaņus vācu valodas ortogrāfijā gadījumos, kad uzsvērtā zilbē jāparāda īss patskanis, apzīmē šādi:
 Ar burtkopām bb, ck, dd, ff, ll, mm, nn, pp, rr, ss, tt, tz, pf vai burtu x pēc attiecīgā patskaņa.
Lübben - Libene
Lückendorf - Likendorfa
Halle - Halle
Wittenberg - Vitenberga

 Atveidošanas tabula 

 Vācu burtsvai burtkopa Fonēma(IPA) Atveidošanalatviski Piemēri Piezīmes vāciski latviski a  a Bachra Bahra  ā Baden Bādene atvērtā zilbē aa  ā Saale Zāle ae  e  ē Laeven Lēvene atvērtā zilbē ah  ā Mahler Mālers ai  ai Kaitz Kaica vārda sākumā un vidū aj vārda beigās au  au Austerlitz Austerlica vārda sākumā un vidū av Luckau Lukava vārda beigās ay  aiBayreuthBaireita vārda sākumā un vidū aj Nay Naja vārda beigās ä  e Schäffer Šefers  ē Läwitz Lēvica atvērtā zilbē äh  ē Krähe Krēe äu  ei Säuritz Zeirica vārda sākumā un vidū ej vārda beigās b  b Brandenburg Brandenburga bb  b Lübben Libene c  c Celle Celle pirms i, e, y  k Coburg Koburga pirms a, o, u vai līdzskaņa; galotnē ch  h Kachlin Kahlīne pēc a, o, u, au  h Brechtewende Brehtevende pēc e, i, ö, ü, ai, eu vai pēc līdzskaņa; izskaņā -chen  k Christine Kristīne atsevišķos gadījumos  š Charlotte Šarlote aizguvumos no franču valodas chs  ks Ochsensaale Oksenzāle ck  k Glienecke Glīneke d  d Dillstädt Dilštete dd  d Hiddensee Hidenzē dsch  dž   tikai aizguvumos dt  t Arndt Arnts e  e Dessau Desava  ē Jena Jēna atvērtā zilbē ee  ē Leezen Lēcene eh  ē Mehna Mēna ei  ei Zeitz Ceica vārda sākumā un vidū ejLoreleiLoreleja vārda beigās eu  ei Neuburg Neiburga ey  ei Steyr Šteire vārda sākumā un vidū ej Alzey Alceja vārda beigās f  f Frankfurt Frankfurte ff  f Waffenrod Vafenrode g  g Günzburg Gincburga  gLeipzigLeipciga izskaņā -ig gh  gSeghersZēgerss gg  g Müggelsee Migelzē h  h Heiligenstadt Heiligenštate izņemot gadījumus, kad h apzīmē patskaņu garumu i  i Dissen Disene  ī Biberach Bīberaha atvērtā zilbē, kā arī personas vārdā Martin - Martīns ie  ī Diera Dīra  ie Marienborn Marienborna salikta īpašvārda pirmajā daļa personvārds, kas beidzas ar ie ih  ī Ihlenburg Īlenburga j  j Jüterbog Jīterboga k  k Kamenz Kamenca izņemot eksonīmus Kiel — Ķīle, Köln — Ķelne u.c. kk  kZschokkeČoke l  l Klötze Klece ll  ll Halle Halle l Dillstädt Dilštete pirms cita līdzskaņa m  m Templin Templīne mm  mm Hamma Hamma m Kammhof Kamhofs pirms cita līdzskaņa n  n Neustrelitz Neištrēlica nn  nn Dannewitz Dannevica n Dennheritz Denherica pirms cita līdzskaņa ng  ng Singwitz Zingvica nk  nk Ankermühle Ankermīle o  o Rostock Rostoka  o Mosel Mozele atvērtā zilbē oe  e Moers Mersa  ē Goethe Gēte atvērtā zilbē oh  o Mohr Mors oi  oi Oidtweiler Oitveilers vārda sākumā un vidū oj vārda beigās oo  o Roon Rons oy  oiHoyerswerdaHoiersverda vārda sākumā un vidū oj Nestroy Nestrojs vārda beigās ö  e Klötze Klece  ē Röbel Rēbele atvērtā zilbē öh  ē Röhrensee Rērenzē p  p Pirna Pirna pp  p Gippe Gipe ph  f Phöben Fēbene pf  ,  pf Pforzheim Pforcheima qu ,  kv Querfurt Kverfurte r  r Riesa Rīza rr  rr Sparrenbusch Šparrenbuša rh  rRheinReina s  s SkadowWorbis SkadovaVorbisa pirms līdzskaņa (izņemot sch, sp, st), vārda beigās  z SalzburgMosel ZalcburgaMozele pirms patskaņa vai divskaņa sch  š Schwerin Šverīne sp  šp Spremberg Špremberga ss  s Kassenbohm Kasenboma st  št StraßburgNeustädt ŠtrasburgaNeištete vārda vai salikteņa sastāvdaļas sākumā  st Münster Minstere vārda vai salikteņa sastāvdaļas vidū vai beigās ß  s Pößneck Pesneka t  t Teltow Teltova th  t Thun Tūna tt  t Zittau Citava ti  cj tikai izskaņās -tion, -tiär, -tial, -tiell tsch  č Bartsch Barčs tzsch  č Delitzsch Dēliča tz  c Lortzing Lorcings u  u Gluck Gluks  ū Duderstadt Dūderštate atvērtā zilbē ue  i Ueckermünde Ikerminde  ī atvērtā zilbē uh  ū Huhn Hūns ü  i Lübben Libene  ī Rügen Rīgene atvērtā zilbē üh  ī Kühne Kīne v  f BremervördeHavel BrēmerferdeHāfele vārda vai salikteņa sastāvdaļas sākumāatsevišķos gadījumos vārda vidū  v RevensburgVirchow RēvensburgaVirhovs vārda vidūaizgūtos vārdos, kuros vāciski izrunā [v] w  v Krewelin Krēvelīne x  ks Xanten Ksantene y  i Sylt Zilte  ī Mylau Mīlava atvērtā zilbē z  c Zell Celle zz  cMizziMicija

 Īpašvārdu dzimte 
Personvārdiem dzimte piešķirama atbilstoši personas dzimumam.

Ģeogrāfiskajiem nosaukumiem dzimte piešķirama pēc atbilstošā nomenklatūras vārda dzimtes:
 apdzīvoto vietu (pilsētu, pilsētu daļu, ciemu u.c.) nosaukumiem latviešu atveidojumā ir sieviešu dzimte,
 upju nosaukumi atveidojami sieviešu dzimtē,
 kanālu nosaukumi atveidojami vīriešu dzimtē,
 kalnu nosaukumi atveidojami vīriešu dzimtē (Zugspitze — Cugšpice, (dat.) Cugšpicem),
 ezeru nosaukumi atveidojami vīriešu dzimtē,
 salu nosaukumi atveidojami sieviešu dzimtē.

 Īpašvārdu deklinācija 
Atdarinātie vācu valodas īpašvārdi latviešu valodā lokāmi pēc I, II, IV vai V deklinācijas parauga.

 I deklinācija 
Pēc I deklinācijas parauga lokāmi tie īpašvārdi, kam latviskajā atdarinājumā vienskaitļa nominatīvā ir galotne -s. Vācu valodā šie īpašvārdi beidzas ar līdzskani vai divskaņiem ai, ei, oi, ay, ey, oy.
Keisch (pv) — Keišs
Feuchtwanger (pv) — Feihtvangers
Venedey (pv) — Venedejs
Nestroy (pv) — Nestrojs

 II deklinācija 
Pēc II deklinācijas parauga lokāmi nedaudz latviešu valodā atdarināto vācu personvārdu.
 Uzvārdi, kas vācu valodā beidzas ar -mann.
Schumann — Šūmanis
Kellermann — Kellermanis
Bet uzvārds Mann lokāms pēc I deklinācijas: Manns.

 Slāvu cilmes uzvārdi, kas vācu valodā beidzas ar -sky.
Tuchovsky — Tuhovskis

 Pie II deklinācijas pieder vēl šādi vārdi un uzvārdi:
Diesel — Dīzelis
Händel — Hendelis
Hegel — Hēgelis
Franz — Francis (bet uzvārds — Francs)
Fritz — Fricis (bet uzvārds — Frics)
Karl, Carl — Kārlis (bet uzvārds — Karls)
Peter — Pēteris (bet uzvārds — Pēters)

 IV deklinācija 
Pēc IV deklinācijas parauga lokāmi īpašvārdi, kas vācu valodā beidzas ar -a, divskani vai līdzskani.
 Vīriešu un sieviešu dzimtes īpašvārdi, kas vācu valodā beidzas ar -a, un sieviešu dzimtes īpašvārdi, kas vācu valodā beidzas ar -ai, -ei, -oi, -ay, -ey, -oy.
Gotha — Gota
Mittweida — Mitveida
Alzey — Alceja

 Sieviešu dzimtes īpašvārdi, kas vācu valodā beidzas ar šādām salikteņa satāvdaļām vai burtiem: -berg, -ch, -ck, -(f)f, -ein, -heim, -ig, -im, -ing, -k, -s, -ß, -sch, -(t)z.
-berg - Mühlberg (pv) — Mīlberga
-ch - Mitcherlich — Mičerliha
-ck - Osnabrück — Osnabrika
-(f)f - Klaushof — Klaushofa
-ein - Felsenstein — Felzenšteina
-heim - Mannheim — Manheima
-ig - Borsig — Borziga
-im - Parchim — Parhima
-ing - Altöting — Altetinga
-k - Königsmark — Kēnigsmarka
-s - Köbis — Kēbisa
-ß - Elsaß — Elzasa
-sch - Karsch — Karša
-(t)z - Kollwitz — Kolvica

 Īpašvārdi, kuru pēdējais patskanis vai divskanis vācu rakstībā ir a, o, u, ai, ay, au (izņemot pie V deklinācijas piederošos).
Marl — Marla
Thorn — Torna
Ulm — Ulma
Folkenhayn — Folkenhaina
Lugau — Lūgava

 V deklinācija 
Pēc V deklinācijas parauga lokāmi īpašvārdi, kas vācu valodā beidzas ar -e vai ar līdzskani.
 Vīriešu un sieviešu dzimtes īpašvārdi, kas vācu valodā beidzas ar -e:
Stolze (pv) — Štolce

 Sieviešu dzimtes īpašvārdi, kas vācu valodā beidzas ar -d, -dt, -furt, -hard, -hart, -land, -man(n), -ruh, -t(h), -tal, -wald.
-d - Stralsund — Štrālzunde
-dt - Bodenstedt — Bodenštete
-furt - Erfurt — Erfurte
-hard - Erhard (pv) — Erharde
-hart - Erkhart (pv) — Erkharte
-land - Sauerland — Zauerlande
-man(n) - Fühmann (pv) — Fīmane
-ruh - Karlsruh — Karlsrūe
-t(h) - Abendroth (pv) — Ābendrote (bet Bayreuth — Baireita)
-tal - Wuppertal — Vupertāle
-wald - Auerswald — Auersvalde

 Īpašvārdi, kuru pēdējais patskaņa burts ir ä, e, i, ie, ö, ü, äu, ei, eu (izņemot pie IV deklinācijas piederošos).
Fröbel — Frēbele
Berlin — Berlīne
Wien — Vīne
Keun — Keine

 Nelokāmie īpašvārdi 
Kā nelokāmi latviešu valodā atveidojamas atsevišķas vācu īpašvārdu kategorijas:
 Īpašvārdi, kas vācu valodā beidzas ar -ee, -o, oh, uh.
Halensee — Hālenzē
Otto (pv) — Oto
Osterloh (pv) — Osterlo
Unruh (pv) — Unrū

 Sieviešu vārdi, kas doti vīrietim.
Carl Maria Weber — Kārlis Maria Vēbers, (dat.) Kārlim Maria Vēberam

 Salikteņi un vārdkopas 
 Saliktajiem īpašvārdiem, kas vācu valodā savienoti ar defisi, tā parasti paturama arī atveidojumā.
Schleswig-Holstein — Šlēsviga-Holšteina

 Pilsētu daļu nosaukumi, kam pirmajā daļā minēta pilsēta, bet otrajā šīs pilsētas daļā, salikteņa pirmā daļa vai nu atmetama, vai arī atveidojama ģenitīvā vai lokatīvā, vai arī atveidojama pēc kopējiem nosacījumiem (atkarībā no konteksta un pielietojuma).
Berlin-Treptow — Treptova, Berlīnes Treptova, Treptova Berlīnē, Berlīne-Treptova

 Bez defises, īpašvārda daļas apvienojot, atveido īpašvārdus, kuru pirmajā daļā ir īpašības vārds.
Groß-Gerau — Grosgērava

 Salikteni, kura pirmā daļa ir no vietvārda atvasināts īpašības vārds, bet otrajā — nomenklatūras vārds, atveido, īpašības vārdu atveido ar lietvārdu ģenitīvā, bet nomenklatūras vārdu tulko.
Teutoburger Wald — Teitoburgas mežs
Züricher See — Cīrihes ezers

 Ja īpašvārda sastāvā ir prievārds an (vai kopā ar artikulu an dem, am, an der, ob der), tas latviešu valodā tulkojams ar prievārdu "pie".
Frankfurt am Main — Frankfurte pie Mainas
Dillingen an der Saar — Dillingene pie Zāras
Rothenburg ob der Tauber — Rotenburga pie Tauberes

 Ja īpašvārda sastāvā ir prievārds im, in, in der, to latviešu valodā neatveido, bet nosaukuma otro daļu atveido lokatīvā.
Freiburg im Breisgau — Freiburga Breisgavā, (ģen.) Freiburgas Breisgavā
Landau in der Pfalz — Landava Pfalcā
Schwandorf in Bayern — Švandorfa Bavārijā

 Pārējos gadījumos atsevišķi rakstītie vācu valodas īpašvārdi atveidojami kopā.
Totes Gebirge — Totesgebirge
Hoher Meißner — Hoermeisnere
Drei Kronen — Dreikronene

 Avoti 
 Norādījumi par citvalodu īpašvārdu pareizrakstību un pareizrunu latviešu literārajā valodā, III: Vācu valodas īpašvārdi. Sast. L. Ceplītis. — Rīga, 1960

 Skatīt arī 
 Īpašvārdu atveidošana
 Vācu valoda
 Ārējās saites 
 Par vācu personvārdu atveidi latviešu valodā letonika.lv
 Noteikumi par personvārdu rakstību un lietošanu latviešu valodā, kā arī to identifikāciju likumi.lv
 Personvārdu atveide

Kategorija:Īpašvārdu atveidošana
Kategorija:Vācu valoda