1993. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1993. gada notikumi Latvijā.

 Valsts amatpersonas 
 Amats Persona Piezīmes Latvijas Valsts prezidents Guntis Ulmanis (no ) Latvijas Republikas Augstākās Padomes priekšsēdētājs Anatolijs Gorbunovs (līdz ) 5. Saeimas priekšsēdētājs Anatolijs Gorbunovs (no ) Ministru prezidents Ivars Godmanis (līdz ) Godmaņa Ministru padome Valdis Birkavs (no ) Birkava Ministru kabinets

 Notikumi 
 Janvāris 
 1. janvāris — Latvijas Radio kļuva par Eiropas Raidorganizāciju Savienības (EBU) biedru.Sakaru Pasaules enciklopēdiskā laika grāmata , pipkalejs.lv
 26. janvāris — Ārkārtas Sinode par Latvijas Evaņģēliski luteriskās Baznīcas vadītāju ievēlēja Jāni Vanagu.

 Februāris 
 1. februāris:
 Stājās spēkā līgums par tirdzniecību un komerciālo un ekonomisko sadarbību starp Latviju un Eiropas Ekonomisko Kopienu.Latvijas Republikas Iestāšanās Eiropas Savienībā (ES) Svarīgākās Norises , arhivi.lv
 Latvijai piešķīra starptautisko tālsakaru kodu 371.SENIE NOTIKUMI 1 — 2003 Latvijai no ārvalstīm varēja piezvanīt caur Stokholmas centrāli, apejot Maskavas starptautisko centrāli.

 Marts 

 5. marts — Apgrozībā laida Latvijas Republikas atjaunotās nacionālās valūtas lata pirmās 5 latu banknotes, līdztekus līdz 18. oktobrim varēja norēķināties arī ar Latvijas rubļiem.Latvijas Bankas vēsture , bank.lvNotikumu saraksts, kuru varam papildināt katru dienu...., latvija20gadsimts.lv
 15. marts — Latvijas ģenerālprokurors Jānis Skrastiņš un Krievijas ģenerālprokurors Valentīns Stepankovs parakstīja starpvalstu līgumu par notiesāto izdošanu soda izciešanai dzimtenē. Līdz ar to atrisināja jautājumu par bijušā OMON komandiera vietnieka Sergeja Parfjonova izdošanu Krievijai.
 29. maijs — Elizabetes ielas posmā no Krišjāņa Barona līdz Brīvības ielai Rīgā notika ielu Basketbola sacīkstes jeb Adidas Streetbols. Tajā piedalījās aptuveni 650 komandas un tika uzstādīts Eiropas rekords dalībnieku skaita ziņā.

 Aprīlis 
 17. aprīlis — notika Latvijas Kristīgo demokrātu savienības 1. kongress.

 Maijs 
 5. maijs — parakstīja līgumu par attiecībām zvejniecībā starp Latvijas Republiku un Eiropas Ekonomisko Kopienu.
 10. maijs — Latvijas basketbolisti Uļjanu Semjonovu kā pirmo sievieti no Eiropas uzņēma Basketbola slavas zālē Springfīldā, ASV.
 14. maijs — izdeva Satiksmes ministra pavēli par valsts akciju sabiedrības Lattelekom izveidošanu. Par ģenerāldirektoru nozīmēja P. Videnieku.
 15. maijs — 10:00 savu darbību uzsāka Radio SWH.
 18. maijs — Latvijas Republikas Augstākā padome pieņēma likumu "Par akciju sabiedrībām".

 Jūnijs 
 ES Padome Kopenhāgenā apstiprināja prasības jaunajām kandidātvalstīm, kas tām jāizpilda, lai varētu iestāties Eiropas Savienībā.
 5.—6. jūnijs — 5. Saeimas vēlēšanas, kurās piedalījās 23 politiskās partijas; vēlētāju aktivitāte bija 89,9%. 5. Saeimas vēlēšanu rezultāti , cvk.lv
 27. jūnijs — atklāti XXI Vispārējie latviešu Dziesmu un XI Deju svētki, kas noslēdzās 4. jūlijā.

 Jūlijs 
 6. jūlijs — darbu sāka Latvijas Republikas 5. Saeimas 1. sesija, kurā atjaunoja Latvijas Republikas Satversmi.
 7. jūlijs — Latvijas Republikas Saeima par Valsts prezidentu ievēlēja Gunti Ulmani.

 Augusts 
 12. augusts — atklāja zviedru kompānijas "Ericsson" Latvijas biroju.

 Septembris 
 7. septembris — izveidoja Latvijas Investīciju un attīstības aģentūru.
 25. septembris — Latvijas Universitātes Lielajā aulā dibināšanas pilnsapulcē izveidoja politisko partiju — savienību "Latvijas Ceļš" (LC). 1993. gada notikušajās 5. Saeimas vēlēšanās LC uzvarēja, iegūstot 36 deputātu vietas. Partija līdzdarbojās visās valdībās līdz pat 8. Saeimas vēlēšanām, kad neiekļuva parlamentā. Vēlāk LC apvienojās ar Latvijas Pirmo partiju.
 27. septembris — Rīgā atklāja Eirofakultāti, kurā dažādu augstskolu studenti bez maksas varēja klausīties citu Eiropas universitāšu vieslektoru lekcijas tiesību zinātnēs, ekonomikā, publiskajā administrācijā un politikas zinātnēs. Eirofakultāti nodibināja Baltijas jūras valstu padome pēc toreizējo Vācijas ārlietu ministra Hansa Dītriha Genšera un Dānijas ārlietu ministra Ufes Ellemana Jensena iniciatīvas. Fakultāti slēdza 2005. gadā.

 Oktobris 
 5. oktobris — Ministru kabinets aizliedza trīs prokomunistiskas organizācijas — Latvijas Komunistu savienību, Veterānu tiesību aizsardzības savienību un Krievijas pilsoņu asociāciju.
 6. oktobris — dibināja SIA "Apgāds Zvaigzne ABC".
 10. oktobris — Bīskapa Boļeslava Sloskāna mirstīgās atliekas pārveda no Beļģijas uz Latviju un pārapbeda Aglonā, bazilikas kriptā blakus kardinālam Julijanam Vaivodam.
 18. oktobris — Latvijas rublis tika pilnīgi izņemts no apgrozības.
 29. oktobris — Baltijas asamblejas 3. sesijā tika rosināts izveidot pastāvīgu starpvalstu sadarbības organizāciju — Baltijas padomi, kas darbotos uz Baltijas asamblejas un Baltijas Ministru padomes bāzes. Pieņēma Baltijas asamblejas statūtus, tā ir konsultatīva un koordinācijas organizācija, kuru veido 20 deputāti no katras Baltijas valsts.

 Novembris 
 1. novembris — Basteja bulvārī, gar ielas malu, tika ierīkotas pirmās pašvaldības maksas autostāvvietas Rīgā. Sākotnēji tajās tika izmantoti mehāniskie maksas skaitītāji, kurus kā dāvinājumu Rīga saņēmusi no Helsinkiem, bet 1994. gadā no franču uzņēmuma "Schlumberger" tika iegādāti pirmie elektroniskie laika skaitītāji.
 15. novembris — Ministru prezidents Valdis Birkavs uzstājās ar ziņojumu ANO Ģenerālajā asamblejā. ANO Ģenerālā asambleja pieņēma rezolūciju Par pilnīgu ārvalstu karaspēka izvešanu no Baltijas valstīm.
 18. novembris – Latvijas Republikas 75. gadadienas svinības. Tām par godu notika dievkalpojums Rīgas Domā, Latvijas armijas atjaunotā karoga nodošana, armijas parāde pie Brīvības pieminekļa, sarīkojums Latvijas Nacionālajā teātrī, Valsts prezidenta rīkotā svinīgā pieņemšana Rīgas pilī un svētku salūts. Par godu notikumam Latvijas Banka izlaiž pirmās lata piemiņas monētas.
 20. novembris — Baltijas valstu aizsardzības spēku vadītāji nolēma dibināt Baltijas miera uzturēšanas bataljonu.

 Decembris 
 8. decembris — Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 48. sesijas 3. komisija pieņēma rezolūciju par situāciju cilvēktiesību jomā Igaunijā un Latvijā.
 14. decembris — sākās tiesas prāva valsts uzņēmuma "Latvbiofarm" Olainē ražoto narkotiku lietā.
 15. decembris — darbību uzsāka radiostacija Radio Skonto.
 15. decembris — Radio "Imanta" ir viena no pirmajām reģionālajām raidstacijām Latvijā, kura savu darbību uzsāka 1993. gada 15. decembrī, nodrošinot 24 stundu raidīšanu diennaktī.
 22. decembris — plkst. 19.00 sāka raidīt Latvijas Kristīgais radio.

 Dzimuši 
 3. februāris — Deniss Korotkevičs, futbolists
 15. februāris:
 Sāra Blicava (Sara Blicavs), latviešu izcelsmes Austrālijas basketboliste
 Intars Išējevs, vieglatlēts
 3. jūnijs — Oskars Darģis, futbolists
 20. jūlijs — Ojārs Siliņš, basketbolists
 3. augusts — Kaspars Vecvagars, basketbolists
 24. oktobris — Uvis Kalniņš, peldētājs
 7. novembris — Paula Dukure, dziedātāja (mirusi 2026. gadā)

 Miruši 
 27. februāris — Marģeris Zariņš, komponists, rakstnieks, ērģelnieks (1910)
 4. marts — Anšlavs Eglītis, rakstnieks un gleznotājs (1906)
 31. marts — Romis Bēms, gleznotājs (1927)
 16. aprīlis — Valdis Kalnroze, gleznotājs (1894)
 3. oktobris — Vilnis Eglājs, inženieris un politiķis (1938)
 14. oktobris — Lipmans Berss, matemātiķis (1914)
 9. novembris — Anatols Dinbergs, diplomāts (1911)
 8. decembris — Aleksandrs Koblencs, šahists (1916)

 Skatīt arī 
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

 Atsauces 

Latvija

Kategorija:Notikumi Latvijā pēc gada