Bengālijas lapsa

Bengālijas lapsa (Vulpes bengalensis) jeb Indijas lapsa ir suņu dzimtas (Canidae) plēsējs, kas ir endēma Indijas subkontinenta lapsu suga. Tā mājo pustuksnešos un stepēs, krūmājos un mežos, dažādos kalnu biotopos, sākot ar Himalaju nogāzēm Nepālā un Pakistānas dienvidos. Sastopama visā Indijas teritorijā, izplatības areālam plešoties līdz Bangladešai dienvidaustrumos.Bengal Fox, Bengal Fox in India, Bengal Fox in Bandipur National Park - Eco India 

Bengālijas lapsu medī, lai iegūtu kažokādu un arī gaļu. Dažādas tās ķermeņa daļas izmanto tradicionālajā medicīnā, kā arī ir reģioni, kuros ēd lapsas gaļu. Bengālijas lapsu populāciju apdraud lauksaimniecības attīstība, kas ietekmē un samazina tām piemērotu dzīves telpu.

 Izskats 
Bengālijas lapsa ir neliela auguma dzīvnieks ar slaidu purnu, garām, smailām ausīm un kuplu, garu asti. Ķermeņa garums bez astes 44—61 cm, aste 25—36 cm (apmēram 50—60% no ķermeņa garuma), svars 2,3—4,1 kg. Kažoka krāsa var būt ļoti dažāda (no pelēkas līdz pelēkbrūnai), bet visbiežāk mugura ir pelēkbrūna, sāni un kājas brūnganas, dažreiz pat koši rudas, pavēdere gaiši pelēka. Astes gals melns. Ausu mugurpuse tumši brūna ar melnu maliņu, arī lūpas ir melnas, bet uz purna pie acīm ir nelieli, melni laukumiņi.Menon, Vivek (2009). Mammals of India. Princeton Field Guides. Princeton University Press. .

 Uzvedība 
Bengālijas lapsa ir aktīva galvenokārt krēslas stundās un naktī. Jo karstāks, jo vēlāk vakarā vai agrāk no rīta lapsa iziet medībās. Karsto dienas vidusdaļu tā pavada, guļot pašas izraktā alā vai ēnā zem kāda krūma. Ala parasti ir samērā liela un veido sarežģītu labirinta sistēmu ar vairākiem paplašinātiem guļamkambariem un vairākām izejām.Johnsingh, A.J.T. (1978). "Some aspects of the ecology and behaviour of the Indian fox Vulpes bengalensis Shaw.". J.Bombay Nat. Hist. Soc. 75: 397–405. Bengālijas lapsai ir plašas vokalizācijas spējas, visbiežāk to var dzirdēt čivinot, bet lapsa arī rūc, vaimanā, rej un smilkst.

 Barība 
Lapsa medī grauzējus, rāpuļus, ķirzakas, krabjus, termītus, kukaiņus, mazus putnus un ēd arī augļus. Mazuļi un jaunas lapsas galvenokārt barojas ar grauzējiem.

 Vairošanās 
Bengālijas lapsas veido monogāmus pārus, ļoti bieži uz mūžu. Pārošanās sezona notiek rudenī, parasti no oktobra līdz novembrim. Grūsnības periods ilgst 50—60 dienas, parasti piedzimst 2—4 kucēni. Par mazuļiem rūpējas abi vecāki. Pirmos 3—4 mēnešus lapsēni pavada alā, šajā laikā māte tos zīda ar pienu. Bengālijas lapsas dzīves ilgums ir apmēram 6—8 gadi.

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Bengālijas lapsas foto

Kategorija:Lapsas
Kategorija:Āzijas fauna
Kategorija:Dienvidāzijas fauna
Kategorija:Indijas fauna