Asspalvainās zemes vāveres

Asspalvainās zemes vāveres, asspalvaino vāveru cilts (Xerini) ir viena no trijām vāveru dzimtas (Sciuridae) zemes vāveru apakšdzimtas (Xerinae) grauzēju ciltīm. Šajā apakšdzimtā ietilpst arī Āfrikas vāveru cilts (Protoxerini) un murkšķu cilts (Marmotini). Asspalvaino zemes vāveru ciltī ir 6 sugas, kas iedalās 3 ģintīs.

Asspalvaino zemes vāveru cilts apdzīvo Āfrikas un Centrālāzijas (Irānas un Afganistānas) tuksnešu un pustuksnešu biomu.

 Izskats un ieradumi 
Asspalvaino zemes vāveru cilti raksturo to kažoka asais apmatojums. Lielākajai daļai kažoka krāsojumā ir svītra, tā var būt gan balta, gan melna, kas izceļas uz rudās vai brūnās pamatkrāsas. Svītra var būt viena uz muguras vai vairākas uz sāniem. Ķermeņa garums ir 16—46 cm, astes garums 7—27 cm, svars 300—945 g. Tām ir gari, gandrīz taisni nagi, kas ir daudz garāki kā citām vāverēm, bet ausis ir ļoti mazas vai to gandrīz nav. Galvaskauss ir šaurāks un garāks kā parastajām koku vāverēm.

Visas asspalvainās vāveres dzīvo tikai uz zemes, dabiskās slēptuvēs zem akmeņiem vai izrok alas pašas. Alās tās slēpjas no dienas saules, plēsējiem, kā arī izaudzē mazuļus. Nav ziņu par to, ka vāveres veidotu barības krājumus. Tā kā klimats asspalvaino zemes vāveru dzīvesvietās ir karsts, tās ir aktīvas agri no rīta vai vēlu vakarā. Barojas ar saknēm, sēklām, augļiem un kukaiņiem.

 Sistemātika 
 Asspalvaino zemes vāveru cilts (Xerini)
 ģints: Āfrikas zemes vāveres (Xerus)
 ģints: Garnagu zemes vāveres (Spermophilopsis)
 ģints: Ziemeļāfrikas zemes vāveres (Atlantoxerus)

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Tolweb: Atlantoxerus 
 Foto 1
 Foto 2


Kategorija:Vāveres