Andrejs Auzāns

Andrejs Auzāns ( — ) bija latviešu topogrāfs un astronoms, latviešu strēlnieku virsnieks, Latvijas armijas ģenerālis (1923). Triju Zvaigžņu ordeņa kavalieris.

 Dzīvesgājums 
Dzimis Stukmaņu pagasta "Bormaņos" lauksaimnieka Jāņa Auzāna ģimenē. Pirmo izglītību ieguva Kokneses, vēlāk Vietalvas pagastskolās. No 1890. līdz 1893. gadam mācījās Pleskavas mērnieku skolā.  1893. gadā uzsāka mācības kara topogrāfu skolā, kuru pabeidza 1895. gadā, dienēja Somijā podporučika pakāpē. No 1896. gada bija topogrāfijas daļas virsnieks pie Sanktpēterburgas. 1900. gadā iestājās Nikolaja Ģenerālštāba akadēmijā, kuru absolvēja 1903. gadā, iegūstot kapteiņa pakāpi.

1905. gadā Auzāns pabeidza praktisko kursu ģeodēzijā un astronomijā Pulkovas observatorijā un tika ieskaitīts Krievijas Impērijas armijas ģenerālštābā. Piedalījās Krievijas-Japānas karā. Pēc tam darbojās kā virsnieks, topogrāfs un ģeodēzists Igaunijā un Somijā, Mandžūrijā, kā arī Turkmenistānā. Vadīja arī vairākas astronomiskās ekspedīcijas. 1907. gadā paaugstināts par apakšpulkvedi. No 1907. līdz 1910. gadam bija astronoms Čardžujas starptautiskajā observatorijā, bet no 1911. līdz 1916. gadam bija Taškentas observatorijas priekšnieks. 1911. gadā tika paaugstināts par pulkvedi. No 1914. gada bija Pēterburgas Zinātņu akadēmijas seismoloģijas komisijas loceklis.

Piedalījies Pirmajā pasaules karā. Nodibinoties latviešu strēlnieku bataljoniem, no 1916. gada janvāra bija 7. Bauskas latviešu strēlnieku bataljona komandieris, bet vēlāk iecelts par 2. Latviešu strēlnieku brigādes komandieri, kuru vadīja Ziemassvētku un vēlākajās Janvāra kaujās. Pēc tam viņu 1917. gadā iecēla par Krievijas galvenā štāba ģeodēzijas-topogrāfijas daļas priekšnieku un paaugstināja par ģenerālmajoru. Līdz 1920. gadam dienēja Sarkanajā armijā, no 1921. gada strādāja Sarkanās armijas akadēmijā kā pasniedzējs.

1923. gadā atgriezās Latvijā un iestājās Latvijas armijā ar ģenerāļa pakāpi. Ieņēma amatu Kara Ministrijas padomē, bet 1927. gadā kļuva par Latvijas armijas galvenā štāba topogrāfijas daļas priekšnieku.  Bez tam bija arī kara zinību pasniedzējs Kara skolā. Viņš bija arī Latviešu veco strēlnieku biedrības priekšnieks, strēlnieku vēstures redakcijas loceklis. Sarakstīja vairākus darbus par topogrāfiju, militāro vēsturi un citām tēmām. Atvaļināts no dienesta 1933. gada aprīlī sakarā ar maksimālā vecuma sasniegšanu.

Pēc Latvijas okupācijas nesadarbojās ne ar padomju, ne arī nacistu varu. 1944. gadā ar ģimeni devās bēgļu gaitās uz Vāciju, bet 1948. gadā uz Apvienoto Karalisti.

Miris 1953. gada 23. martā, apbedīts Stokportā.

 Apbalvojumi 
Dienesta laikā apbalvots ar Jura ordeni (IV šķira), Vladimira ordeni (IV, II šķiras), Staņislava ordeni (III, II šķiras), Annas ordeni (III, II šķiras), Triju Zvaigžņu ordeni (III šķira), Buhāras emirāta 3. šķiras Uzlecošās zvaigznes ordeni, kā arī ar citiem apbalvojumiem. 
Andrejs Auzāns bija latviešu studentu korporācijas Fraternitas Vesthardiana goda filistrs.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Auzāns Andrejs (Latviešu konversācijas vārdnīca)
 "Kā lai pieminam mēs..." Latgales Laiks (31.08.2001) 

Kategorija:Aizkraukles novadā dzimušie
Kategorija:Nikolaja Ģenerālštāba akadēmijas absolventi
Kategorija:Krievijas—Japānas kara dalībnieki
Kategorija:Krievijas Impērijas ģenerāļi
Kategorija:Latviešu strēlnieku virsnieki
Kategorija:Krievijas pilsoņu kara dalībnieki
Kategorija:Latvijas ģenerāļi
Kategorija:Trimdas latvieši
Kategorija:Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Kategorija:Jura ordeņa kavalieri
Kategorija:Vladimira ordeņa kavalieri
Kategorija:Staņislava ordeņa kavalieri
Kategorija:Annas ordeņa kavalieri