Karuzes kauja

Karuzes kauja (, ) notika 1270. gada 16. februārī starp Lietuvas dižkunigaiša Traideņa vadīto lietuviešu un to sabiedroto zemgaļu karaspēku no vienas puses un Livonijas ordeņa mestra Oto fon Luterberga vadīto krustnešu karaspēku no otras puses.

 Kaujas norise 
Pēc krustnešu un viņu sabiedroto karaspēka sakāves Durbes kaujā 1260. gadā zemgaļi vairs neatzina Rīgas arhibīskapa un Livonijas ordeņa virsvaru, tā vietā noslēdzot savienību ar lietuviešiem. Livonijas ordeņa mestrs 1269. gadā jau sāka iebrukumu Zemgalē,Atskaņu hronikas 07768.-07957.rindas kad saņēma ziņu, ka jaunais Lietuvas valdnieks Traidenis kopā ar zemgaļiem ir uzsācis karagājienu Līvzemē un Sāmsalas-Vīkas bīskapijā. Ordeņa mestra vadītais krustnešu un "zemes ļaužu" karaspēks no Rīgas devās uz Vīku Rietumigaunijā, kur tiem piepulcējās arī karavīri, kurus komandēja Dānijas karaļa vietvaldis Tallinā Zigfrīds, Tērbatas bīskaps Frīdrihs un Leales (Lihulas) bīskaps Hermanis. 

Aizsalušajā Muhu salas jūras šaurumā netālu no Karuzes Ordeņa kavalērija uzbruka Traideņa karaspēkam, kas uz ledus no ragavām izveidoja aizsardzības valni un sekmīgi atvairīja jātniekus. Pēc tam tika sakauti arī Ordeņa galvenie spēki, tuvcīņā krita mestrs Oto un 52 bruņnieki. Pēc tam kaujā iesaistījās arī Tērbatas un Leāles bīskapu un Tallinas vietvalža karaspēks, kas tomēr arī bija spiesti atkāpties, atstājot kaujas laukā 600 kritušo. Traideņa vadītajam karaspēkam bijis 1600 kritušo. Ordeņa mestrs tika apglabāts Karuzes baznīcā.

 Hroniku liecības 

 Atsauces 

 Skatīt arī 
 Livonijas krusta kari

Kategorija:Kaujas Livonijas krusta karos
Kategorija:Kaujas ar zemgaļu piedalīšanos
Kategorija:Kaujas Igaunijas teritorijā
Kategorija:Kaujas ar Livonijas ordeņa piedalīšanos
Kategorija:Kaujas ar Lietuvas dižkunigaitijas piedalīšanos
Kategorija:Zemgales vēsture
Kategorija:1270. gads