Ventspils novads

Ventspils novads () ir pašvaldība Kurzemes rietumos, kurā 2009. gadā apvienoja bijušā Ventspils rajona Piltenes pilsētu ar lauku teritoriju un 11 pagastus. Robežojas ar rietumos Ventspils valstspilsētu, dienvidrietumos ar Dienvidkurzemes novadu, dienvidos ar Kuldīgas novadu un austrumos ar Talsu novadu. Novada dome atrodas Ventspilī, Skolas ielā 4.

 Daba 

 Ģeogrāfija 
Ventspils novads izvietojies Piejūras un Kursas zemienēs. Piejūras zemiene stiepjas gar Baltijas jūras piekrasti un sīkāk iedalās Irves līdzenumā ziemeļos, Ventavas līdzenumā ap Ventspili un Piemares līdzenumā dienvidos, bet Kursas zemiene novadā sastāv no Rindas līdzenuma ziemeļos un Ugāles līdzenuma dienvidos. Tas ir vienīgais novads Kurzemē, kurš fizioģeogrāfiski atrodas tikai zemienēs.Latvijas ģeogrāfijas atlants. "Jāņa sēta", 2020 Pamatā novada reljefu veido Baltijas jūras seno formu abrāzijas un akumulācijas līdzenumi ar seno krastu vaļņiem. Seno lagūnu un līču vietā māla un dūņu sanesas (īpaši Ventas lejtecē). Vietām reljefa paaugstinājumi — bijušās Baltijas ledus ezera salas (Puzes, Ugāles un Popes pacēlumi attiecīgi līdz 50, 60 un 68 m vjl). Ziemeļdaļā biežas kāpu pauguraines, dienvidaustrumos Usmas smiltāji. Kvartāra nogulumu biezums līdz 30 m, pamatieži — vidusdevona smilšakmens, aleirolīti, māls, merģelis, dolomīts. Derīgie izrakteņi — grants (Pope, Ķorsīši, Užava), māls (Stilmes, Ugāle), laukakmeņi (Pope, Vēde), saldūdens kaļķi, kūdra. Augsnes — piejūras mežu joslā galvenokārt tipiski podzolētās uz smilšaina vai Ventas lejtecē putekļaina smilšmāla un māla pamata, iekšzemē galvenokārt velēngleja un velēnu podzolētās augsnes uz smilšainiem, bet pacēlumos uz morēnas smilšmāla un mālsmilts cilmiežiem. Purvos (ap 5% teritorijas) purvu augsnes. Vairāk nekā 60% novada aizņem meži, divas trešdaļas no visiem kokiem mežos ir priedes.

Nokrišņu daudzums 600 — 800 mm gadā, ar maksimumu dienvidos, Ventas un Abavas satekas rajonā. Vidējā mēneša temperatūra -3 — -4 °C janvārī, +16 — +16,5 °C jūlijā.

 Lielākās upes 
 Venta
 Abava
 Užava
 Irbe
 Stende
 Rinda

 Ezeri 
 Usmas ezers
 Puzes ezers
 Būšnieku ezers

 Dabas aizsardzība 
 Moricsalas rezervāts
 Abavas senleja
 Užavas lejtece

 Purvi 
 Sārnates purvs
 Lūžņas purvs
 Vārves purvs
 Vasenieku purvs

 Vēsture 
Sārnates purva mītnēs apdzīvotība zināma kopš agrā neolīta 3. gadu tūkstotī p.m.ē. 9.-10. gadsimtā novada teritoriju apdzīvoja galvenokārt vendi, dienviddaļā jaukti ar kuršiem. Līdz 13. gadsimtam kurši bija iespiedušies dziļāk novadā, savukārt vendi dzīvoja galvenokārt novada ziemeļos un gar Ventu. Rietumdaļā bija izveidojusies Ventavas zeme, austrumdaļa piederēja Vanemas zemei.Latvijas PSR vēsture, 1. sējums, kartes 94.-95. lpp. Rīga, "Zinātne", 1986. 13. gadsimtā krustnešu iebrukuma rezultātā mūsdienu Ventspils novada daļa ap Usmu, Ventspili un uz dienvidiem no tās nonāca Livonijas ordeņa īpašumā, bet pārējais pēc dažām īpašnieku maiņām — Kurzemes bīskapijā. Pēc Livonijas sabrukuma bijušo ordeņa īpašumu pārņēma Polijai pakļautā Kurzemes hercogiste, bet bīskapijas daļa nonāca Piltenes apgabalā. Ar 1795. gadu novads bija Krievijas Impērijas sastāvā, ar 1797. gadu — izveidotajā Kurzemes guberņā. Piltenes apgabals saglabāja tajā autonomiju līdz 1818. gadam. Gadu vēlāk, 1819. gadā tika izveidots Ventspils apriņķis. Pirmā pasaules kara laikā no 1915. gada vidus tā teritoriju bija okupējusi Vācija.

Latvijas neatkarības kara cīņās sākotnēji 1919. gada sākumā apriņķa teritoriju ieņēma Padomju Latvijas armija, bet 1919. gada vidū  Latvijas bruņotie spēki pretuzbrukumā atbrīvoja Ventspils apriņķi.

 Teritoriālais iedalījums 
Ventspils novadā ietilpst Piltenes pilsēta un 12 pagasti, kas ir apvienoti 6 apvienībās.
+Apvienībaapvienībā ietilpstošās teritorijasiedzīvotāju skaits (2024)platība, km2Jūrkalnes un Užavas pagastu apvienībaJūrkalnes pagasts, Užavas pagasts805225Piltenes pilsētas/pagasta un Zlēku pagasta apvienībaPiltenes pilsēta, Piltenes pagasts, Zlēku pagasts1696309,4Ugāles un Usmas pagastu apvienībaUgāles pagasts, Usmas pagasts2258511,8Tārgales un Ances pagastu apvienībaAnces pagasts, Tārgales pagasts2115758,7Popes un Puzes pagastu apvienībaPopes pagasts, Puzes pagasts1527375Vārves un Ziru pagastu apvienībaVārves pagasts, Ziru pagasts1902278,9

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās

 Apdzīvotās vietas 

+ Lielākās apdzīvotās vietas N#  Nosaukums  Statuss  Pagasts  Iedzīvotāji (2025)LĢIA.gov.lv Vietvārdu datubāze 16.01.2025 1.  Ugāle  Ciems  Ugāles  1559 2.  Piltene  Pilsēta  —  847 3.  Pope  Ciems  Popes  514 4.  Tārgale  Ciems  Tārgales  462 5.  Blāzma  Ciems  Puzes  345 6.  Ventava  Ciems  Vārves  320 7.  Vārve  Ciems  Vārves  295 8.  Ance  Ciems  Ances  284 9.  Užava  Ciems  Užavas  268 10.  Zūras  Ciems  Vārves  255

 Nacionālais sastāvs 

 Pašvaldība 

 Saimniecība 

 Transports 
Ventspils novadu visā tās garumā šķērso autoceļš  (Rīga—Ventspils), kas Ugālē krustojas ar reģionālās nozīmes autoceļu  (Zlēkas—Ugāle) un pie Ventspils pilsētas robežas krustojas ar ceļu  (Ventspils—Kolka). Autoceļš P124 visā tās garumā stiepjas gar Baltijas jūras piekrasti. Caur novada vienīgo pilsētu Pilteni iet reģionālās nozīmes autoceļš  (Venspils—Piltene), kas sākas Piltenes pilsētas centrā un beidzas Ventspils pilsētā. Uz dienvidiem no Veclīcniekiem P123 ceļš, krustojas ar autoceļu  (Ventspils—Kuldīga—Saldus). Autoceļš P108 tālāk turpina iet līdz Ventspils pilsētai, Lečos, krustojoties ar autoceļu  (Ventspils (Leči)—Grobiņa).

 Izglītība 

 Sports 

 Kultūra 

 Reliģija 

 Ievērojami novadnieki 
Alfrēds Audze (1897-1930) - karavīrs
Ansis Buševics (1878-1943) - politiķis
Jānis Erenštreits (1942-) - diriģents
Jānis Fabriciuss (1877-1929) - karavīrs
Vineta Ikauniece (1962) - vieglatlēte
Ēriks Kalnmeiers (1960) - jurists
Verners Kraulis (1904-1944) - psihiatrs
Inta Kļimoviča-Drēviņa (1951) - vieglatlēte
Georgs Heinrihs Loskīls (Georg Heinrich Loskiel, 1740-1814) - brāļu draudzes mācītājs
Verners fon Mirbahs (Werner von Mirbach, 1713-1797) - Hesenes ģenerālleitnants
Jānis Princis (1796-1868) - lībiešu kultūras darbinieks
Kārlis Princis (1893-1978) - lībiešu izcelsmes latviešu dabaszinātnieks
Maksis Reiters (1891-1950) - karavīrs
Nikolajs Štelbaums (1933-2008) - ātrslidotājs
Andrejs Šulcs (1910-2006) - gleznotājs

 Ievērojamas vietas 

 Attēlu galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites 



Kategorija:Latvijas novadi