Ineta Ziemele

Ineta Ziemele (dzimusi ) ir latviešu juriste, tiesību zinātniece un tiesnese. Kopš 2020. gada 6. oktobra Eiropas Savienības Tiesas tiesnese. Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenā locekle kopš 2025. gada.

 Dzīvesɡājums 
Dzimusi 1970. ɡadā Jelgavā. 1988. gada absolvēja mācības Elejas vidusskolā un 1993. gadā studijas Latvijas Universitātes (LU) Juridiskajā fakultātē, līdztekus 1990. gadā bija deputāta palīdze Latvijas Republikas Augstākajā padomē, no 1992. gada līdz 1995. gadam strādāja par Saeimas Ārlietu komisijas konsultanti.

Pēc papildināšanās Orhūsas Universitātē 1994. gadā ieguva maģistra grādu (MIL) (starptautisko tiesību maģistre) Lundas Universitātes Juridiskās fakultātes Raula Valenberga institūtā. 1995. - 1996. gadā bija Lielbritānijas Ārvalstu un nāciju sadraudzības biroja stipendiāte, 1997. gadā viesstipendiāte Maksa Planka Heidelbergas Salīdzinošo publisko tiesību un starptautisko tiesību institūtā, 1998. gadā Konektikutas Universitātes Juridiskajā fakultātē un Ņujorkas Universitātes Juridiskās fakultātes Vispasaules juridisko fakultāšu programmā. 
1995. gadā bija Ministru prezidenta padomniece. 

1995. gadā kļuva par Latvijas Universitātes Juridiskās fakultātes Starptautisko un jūras tiesību katedras lektori starptautiskajās tiesībās un Eiropas tiesībās. 1995. gadā izveidoja un līdz 1999. gadam vadīja LU Juridiskās fakultātes Cilvēktiesību institūtu.
1999. gadā ieguva doktora grādu Kembridžas Universitātē (disertācija „Valsts turpināšanās un pilsonība Baltijas valstīs: starptautisko un konstitucionālo tiesību jautājumi”).

1999.—2001. gadā strādāja Eiropas Padomes Cilvēktiesību ģenerāldirektorātā. 2001.- 2005. gadā bija Raula Valenberga Cilvēktiesību un humanitāro tiesību institūta (Raoul Wallenberg Institute of Human Rights and Humanitarian Law) viesprofesore un Söderberg profesore Rīgas Juridiskajā augstskolā.
2002.–2005. gadā bija cilvēktiesību lietu konsultante un arbitrāžas eksperte saskaņā ar ANO Starptautisko Tirdzniecības tiesību komisijas (UNCITRAL) un Starptautiskās tirdzniecības palātas (ICC) noteikumiem. Latvijas Valsts Prezidentes izveidotās Stratēģiskās analīzes komisijas locekle (2004-2005) un Latvijas Valsts Prezidenta izveidotās Konstitucionālo tiesību komisijas locekle (2007–2013).

2005. gada 5. septembrī kļuva par Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) tiesnesi, no 2012. līdz 2014. gadam bija ECT palātas priekšsēdētāja un ECT tiesnešu statusa komisijas vadītāja.), Latvijas ad hoc tiesnese ECT (2015-2020). No 2015. gada 8. janvāra līdz 2020. gada 2. oktobrim bija Satversmes tiesas tiesnese, no 2017. gada 8. maija līdz 2020. gada 2. oktobrim - Satversmes tiesas priekšsēdētāja.

Līdztekus bija arī Eiropas Komisijas izveidotās Igaunijas Prezidenta Ilvesa vadītās e-veselības darba grupas locekle (2011-2012), Eiropas Padomes Venēcijas Komisijas locekle (2019–2020), Latvijas izvirzītā Pastāvīgās arbitrāžas tiesas saraksta arbitre (2017–2023) un Valsts vienotā jurista profesionālās kvalifikācijas komisijas priekšsēdētāja (2021–2022).

 Akadēmiskā darbība  
Ineta Ziemele ir lektore un eksperte cilvēktiesību, tiesiskuma un starptautisko tiesību vasaras skolās, mācību kursos, semināros, konferencēs Austrijā, Armēnijā, Azerbaidžānā, ASV, Dānijā, Gruzijā, Francijā, Ķīnā, Igaunijā, Islandē, Latvijā, Lietuvā, Lielbritānijā, Luksemburgā, Moldovā, Nīderlandē, Norvēģijā, Polijā, Slovēnijā, Ukrainā, Uzbekistānā, Vācijā, Ziemeļīrijā, Zviedrijā. Eiropas Starptautisko tiesību asociācijas valdes locekle (2004-2012; 2014-2016).
Konsultatīvās padomes locekle žurnālā “European Convention on Human Rights Law” un redkolēģiju locekle žurnālos “International Journal on Minority and Group Rights” un “Romanian Human Rights Quarterly”, biedrības “Publisko tiesību institūts” dibinātāja (2006). “Baltic Yearbook of International Law” dibinātāja un galvenā redaktore (2001-2005), tad galveno redaktoru kolēģijas locekle.
No 2010. gada līdz 2016. gadam bija Latvijas Zinātņu padomes Humanitāro un sociālo zinātņu ekspertu komisijas eksperte sociālajās zinātnēs. No 2012. gada līdz 2017. gadam — Eiropas Universitātes institūta (European University Institute) Zinātnes padomes locekle. 
Kopš 2021. gada ir Rīgas Juridiskās augstskolas Vasaras skolas starptautiskajās un Eiropas tiesībās zinātniskā vadītāja. 

 Apbalvojumi 
 LR Augstākās tiesas Atzinības raksts (2008)
 Triju Zvaigžņu ordenis, 4. škira (2014)
 Ministru kabineta Atzinības raksts par ieguldījumu Latvijas tieslietu sistēmas attīstībā (2016)
 Tieslietu sistēmas goda zīme (2017)
 Ministru kabineta balva par ieguldījumu Latvijas tieslietu sistēmas attīstībā, demokrātijas un tiesiskuma stiprināšanā, kā arī Latvijas ārējā tēla veidošanā (2021)

 Grāmatas un citas publikācijas 
 Separate Opinions at the European Court of Human Rights. — Rīga: Riga Graduate School of Law Interdisciplinary Studies, 2017, 335 p. ISBN 978-9934-8684-0-5
 State Continuity and Nationality in International Law: Baltic States and Russia. Past, Present and Future as Defined by International Law, Leiden, Boston: Martinus Nijhoof Publishers, 2005, 424 p. ISBN 90 04 14295 9 (Dr, Yael Ronen recenzija atrodama European Law Books http://www.europeanlaawbooks.org/reviews/detail.asp?id=304 ; ievadīta ASV Kongresa bibliotēkas katalogā.) Papildināts otrais izdevums 2025. gadā (ISBN 978-90-04-67961-0)
 Starptautiskās un cilvēktiesības Latvijā. Abstrakcija vai realitāte. Rakstu krājums. — Rīga: Tiesu Namu Aģentūra, 2005, 478 lpp.

 Monogrāfijas 
 “Article 7. The Right to Birth Registration, Name and Nationality, and the Right to Know and Be Cared for by Parents”, A.Alen, J Vande Lanotte et al (eds.) A Commentary on the United Nations Convention on the Rights of the Child, Leiden, Boston: Martinus Nijhoff Publishers, 2007, 31.p. ISBN 978-90-04-14863-5, ISSN 1574-8626, Kongresa bibliotēkas katalogs.
 Eiropas Padome — Latvijas partneris Eiropas norisēs [The Council of Europe — Latvia's Partner in European Affairs], published by the Institute for Foreign Affairs of Latvia, 1996, 85 lpp., ISBN 9984-583-00-7

 Grāmatu zinātniskā redakcija un nodaļu autorība 
 Publiskās tiesības/ Inetas Ziemeles and Sanitas Osipovas zinātniskā redakcijā. Autoru kolektīvs. Rīga: Tiesu namu aģentūra, 2024, 908 lpp.
 Cilvēktiesības pasaulē un Latvijā / Inetas Ziemeles zinātniskā redakcijā. 2.papild.izd. Rīga: Tiesu namu aģentūra, 2021. 542 lpp. ISBN 9789 93450 8899 (autore nodaļām: 1.1.1., 1.4.2., 1.5., 3.4.1., 3.4.2., 4., 5.1.-5.3., 5.3.2., 5.4.-5.6., 6.5.3., 8.1.-8.3., 8.5.-8.7.)
 Baltic Yearbook of International Law, Ineta Ziemele, Lauri Mälksoo, Dainius Žalimas (editors-in-chief), Hague: Brill; Nijhoff. ISSN 1569-6456
 International Law from a Baltic Perspective, I.Ziemele (ed.). Brill. 2020, 337 p.
 How International Law Works in Times of Crisis. G. Ulrich and I. Ziemele (eds.). European Society of International Law Series. Oxford University Press, 2019, 331 p.
 Nepārtrauktības doktrīna Latvijas vēstures kontekstā. Autoru kolektīvs prof. T. Jundža vadībā. Rīga: Latvijas Zinātņu akadēmijas Baltijas stratēģisko pētījumu centrs, 2017, 472.lpp., (2 nodaļas).
 The Impact of the ECHR on the Democratization Process in Central and Eastern Europe: Judicial Perspectives. I. Motoc and I. Ziemele (eds.). Cambridge University Press, 2016, 529 p. ISBN 978-1-107-13502-4.
 Making Peoples Heard. Essays on Human Rights in Honour of Gudmundur Alfredsson. A.Eide, J.Th.Moller, I.Ziemele (eds.). Leiden, Boston: Martinus Nijhoff Publishers, 2011, 645 p. ISBN 978 90 04 191914.
 Reservations to Human Rights Treaties and the Vienna Convention Regime: Conflict, Harmony or Reconciliation. Boston, Leiden: Martinus Nijhoof Publishers, 2004, 319 p. (Roberto Baratta recenzija Eiropas Starptautisko tiesību žurnāla (European Journal in International Law) 2006., 17.numurs). ISBN 90-04-14102-2 (PB), ievadīta ASV Kongresa bibliotēkas katalogā.
 Expanding the Horizont of Human Rights Law: New Authors, New Themes — Leiden, Boston: Martinus Nijhoof Publishers, 2004., 289 p. ISBN 90 04 14364 5, ievadīta ASV Kongresa bibliotēkas katalogā. Mazākumgrupu (minoritāšu) integrācijas aspekti Latvijā, LU Cilvēktiesību institūts: Rīga, 2001, 101 lpp. ISBN 9984-9493-0-3.
 Kas jāzina valsts pārvaldes darbiniekiem tiesiskā valstī SIA "N.I.M.S.": Rīga, 2000, 119 lpp. (I, II, un III. 2 daļu autore, 45 lpp.) ISBN 9984-679-72-1.
 Cilvēktiesības pasaulē un Latvijā SIA "Izglītības soļi": Rīga, 2000, 409 lpp. (1.5, 1.6, 4, 5.1, 5.2, 5.4, 5.5, 5.7 nodaļu autore) ISBN 9984-9436-0-7.
 Cilvēktiesību īstenošana Latvijā: tiesa un administratīvais process LU Cilvēktiesību institūts: Rīga, 1998, 138 lpp., ISBN 9984-19-023-4

 Nodaļas Latvijā izdotajās grāmatās 
 “Latvijas Republikas starptautiski tiesiskais statuss." Grām.: Latvija. Starptautiskās organizācijas. Starptautiskie līgumi. [Latvia. International Organisations. International Treaties], 5. Saeimas Ārlietu komisija un Kanceleja, Rīga, 1995, ISBN 9984-528-38-3
 "Cilvēktiesību rangs Latvijas tiesību normu hierarhijā." Grām:. Satversmes reforma Latvijā: par un pret., Sociāli ekonomisko pētījumu institūts Latvija, Rīga, 1995, 60 — 69.lpp.
 "The Role of State Continuity and Human Rights in Nationality Matters of the Baltic States", in: The Baltic States at Historical Crossroads: Problems of Political, Economical, and Legal International Co-operation in Awaiting the 21st Century (T.Jundzis ed., 1998) pp. 248 — 271, ISBN 9984-9085-8-5 (izdota latviešu un angļu valodās).
 Dokumenti par Latvijas valsts starptautisko atzīšanu, neatkarības atjaunošanu un diplomātiskajiem sakariem. Latvijas arhīvistu biedrība, Latvijas Ārlietu ministrija, Latvijas Valsts vēstures arhīvs: Rīga, 1999,. 127 — 174, 187 — 210 lpp., ISBN 9984-510-64-6.
 "Latvijas prasība par valstiskuma turpināšanās atzīšanu 4. maija Deklarācijā un tās starptautiski tiesiskās sekas." Grām.: 4. Maijs. Rakstu, atmiņu un dokumentu krājums par Neatkarības deklarāciju T. Jundža red., LU žurnāla "Latvijas Vēsture" fonds: Riga, 2000, 80 — 90 lpp. ISBN 9984-643-19-0.
 "State Continuity, Human Rights and Nationality in the Baltic States." — Grām.: The Baltic States at Historical Crossroads. T. Jundža red., 2.izdevums, 2001., 224.-248. lpp. ISBN 9984- 643- 30- 1.
 "Latvijas loma drošības un miera tiesiska nostiprināšanā. Vai starptautiskām tiesībām un organizācijām ir nozīme?" — Grām. Latvija Eiropa: nākotnes vīzijas. T. Jundža red., Latvijas Zinātņu akadēmijas Baltijas stratēģisko pētījumu centrs: Rīga, 2004., 31.- 55. lpp. (latviešu un angļu valodas).
 “Tiesību zinātnes loma nacionālo interešu definēšana. Starptautisko tiesību piemērs". Stratēģiskas analīzes komisija. Zinātniski pētnieciskie raksti 1/2004.- Rīga: Zinātne, 2004., 47.- 58.1pp. ISBN 9984- 767-30-2.
 “Latvija Apvienoto Nāciju Organizācija un Eiropas Padome. Ka tiek izmantotas starptautisko tiesību sniegtas iespējas". Stratēģiskas analīzes komisija. Zinātniski pētnieciski raksti 1(2)/2005.- Rīga: Zinātne,2005., 19.- 40.lpp.
 “Satversmes tiesas kompetence un lēmumi saistība ar lietas ierosināšanu Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 35.panta pirmās daļas skatījuma" — Grām.: ULTRA VIRES doktrīna konstitucionālo tiesu prakse. Lietas ierosināšana Satversmes tiesā. Satversmes tiesas 2007.gada konferences materiālu krājums.- Rīga: Tiesu namu aģentūra, 2008., 124.- 136.1pp. ISBN 978-9984-790-49-7
 Eiropas tiesību argumenti Latvijas iekšpolitika un ārpolitika. — Grām.: Eiropas Savienība un tiesiska valsts: Latvijas pieredze. — Rīga: Rīgas Juridiskā augstskola, 2009, 26.-34. lpp. ISBN 978-9984-798-83-7
 “114. pants”- Grām.: Latvijas Republikas Satversmes komentāri. VIII nodaļa. Cilvēka pamattiesības. Autoru kolektīvs prof. R. Baloža zinātniskā vadībā. — Rīga: Latvijas Vēstnesis, 2011. — 695. — 715.lpp.
 “1. panta septītā daļa un 15. pants”. — Grām.: Administratīvā procesa likuma komentāri. A un B daļa. Autoru kolektīvs. Dr. iur. J. Briedes zinātniskajā redakcijā. — Rīga: Tiesu namu aģentūra, 2013.
 “3. pants”- Grām.: Latvijas Republikas Satversmes komentāri. I nodaļa. Autoru kolektīvs prof. R. Baloža zinātniskā vadībā. — Rīga: Latvijas Vēstnesis, 2014.
 “Latvijas Republikas starptautiskās līgumsaistības”. Grām.: Nepārtrauktības doktrīna Latvijas vēstures kontekstā. — Rīga: LZA Baltijas stratēģisko pētījumu centrs, 2017, 384. — 392. lpp.
 “Valsts turpināšanās starptautisko tiesību teorijā un praksē”. Grām.: Nepārtrauktības doktrīna Latvijas vēstures kontekstā. — Rīga: LZA Baltijas stratēģisko pētījumu centrs, 2017, 15. —57. lpp.
 “Starptautisko tiesību dimensija: tiesiskās paļāvības un tiesiskās drošības principi starptautiskajās tiesībās — jaunākās tendences”. Grām. Balodis R. (red.) Vispārējie tiesību principi: tiesiskā drošība un tiesiskā paļāvība. Valsts pārvalde. Bizness. Jurisprudence. Rakstu krājums. — Rīga: Tiesu namu aģentūra, 2017, 31.—49. lpp.
 “68. pants” kopā ar E.Danovski un M.Lejnieku — Grām. Latvijas Republikas Satversmes komentāri. V nodaļa. Autoru kolektīvs prof. R. Baloža zinātniskā vadībā. — Rīga: Latvijas Vēstnesis, 2019., 87. — 135.lpp.
 “Neatzīšanas politika Latvijas okupācijas jautājumā.” — Grām.: Latvijas ārlietu simtgade. Pasaules doma un Latvija. — Rīga: Latvijas Ārpolitikas institūts, 2019, 93 — 107. lpp.
 Constitutional Courts as lock-gates in the globalized world. In: The Role of Constitutional Courts in the Globalised World of the 21st Century. — Rīga: Constitutional Court of the Republic of Latvia, 2019., pp. 183 — 193.
 “Nacionālā profesūra globalizācijas apstākļos”. — Grām.: Jaunā tiesiskā realitāte: izaicinājumi un risinājumi. I. Latvijas Universitātes Juridiskās fakultātes 8. starptautiskās zinātniskās konferences rakstu krājums. — Rīga: LU Akadēmiskais apgāds, 2022. 300 lpp., 46.-53.lpp.

 Raksti starptautiski recenzējamos žurnālos un grāmatās 
 "Incorporation and Implementation of Human Rights in Latvia", in: International Human Rights Norms in the Nordic and Baltic Countries (M. Scheinin ed., 1996) pp. 73-111, ISBN 90-411-0189-6.
 "The Application of International Law in the Baltic States" (1997) 40 German Yearbook of International Law pp. 243-279.
 "The Citizenship Issue in the Republic of Latvia", in: Citizenship and Nationality Status in the New Europe (S. O'Leary & T. Tiilikainen eds., 1998) pp. 187-204, ISBN 0-421-62530-9.
 "Article15" (co-authored with Gunnar Schram), in: Universal Declaration of Human Rights: A Common standard of achievement (G. Alfredsson and A. Eide eds., 1999) pp. 297 — 324, ISBN 90-411-1168 (HB) ISBN 90-411-1201-4 (PB) (also published in Chinese).
 Review of Talmon's book on Recognition of Governments in International Law: With Particular Reference to Governments in Exile (1999) 10 European Journal of International Law pp. 640 — 643.
 "The Right to Freedom of Expression under Article 10 of the European Convention on Human Rights", in: The European Convention on Human Rights: A Way and a Method of New Democratic Thinking, Baku: Institute on Human Rights of the Academy of Sciences, 2000, pp. 6 — 18 (in Azeri).
 "The European Convention on Human Rights and the Central and Eastern European Member States of the Council of Europe: an Overview" (co-authored with Jeroen Schokkenbroek) (2000) 39 Nederlands Juristenblad [Netherlands Legal Journal] pp. 1914- 1920.
 "The Role of International Organisations in Strengthening Human Rights Performances in the Baltic Sea region" (2000) 43 German Yearbook of International Law pp. 9- 37.
 "Is the distinction between State continuity and State succession reality or fiction? The Russian Federation, the Federal Republic of Yugoslavia and Germany", Baltic Yearbook of International Law, vol. 1, 2001, pp. 191 -222.
 "General aspects of nationality and human rights in relation to state succession", in CoE Doc CONF/NAT (2001) PRO, 2"d European Conference on Nationality 'Challenges to national and international law on nationality at the beginning of the new millennium' (Strasbourg, 8 — 9 October 2001), pp. 149- 171. Pārpublicēts Likums un Tiesības, 2002., 4.sejums, nr. 8 (36), 228.- 239.lpp.
 "Die Ausgestaltung des Minderheitenschutzes in Lettland: ein Lehrstiick fiir Europa", in: Minderheitenschutz in Mittel- und Osteuropa (G. Manssen & B. Banaszak eds., 2001) pp. 65- 94, ISBN 3-631-37922-6. Pārpublicēts Likums un Tiesības, 3.sejums, nr 10 (26), 2001., 290.-298. lpp.
 "State Continuity, Succession and Responsibility. Reparations to the Baltic States and their Peoples?", Baltic Yearbook of International Law, vol. 3, 2003, pp. 165- 189.
 Review of P. Radan's book on The Break-up of Yugoslavia and International Law for the European Journal of International Law, (2004) 15:3 European Journal of International Law pp. 600- 603.
 "Case-law of the European Court of Human Rights and Integrity of International Law", Huesa Vinaixa R. et Wellens K. (dir) L 'influence des sources sur !'unite et la fragmentation du droit international, Bruxelles: Bruylant, 2006, pp. 187-210. ISBN 2-8027-2194-1
 "International Courts and Ultra Vires Acts", L. Caflisch et al (eds.) Liber Amicorum Luzius Wildhaber. Human Rights — Strasbourg Views, N.P.Engel, Publisher, 2007, pp. 537 — 556. ISBN 3-88357-138-5 and Deutsche Nationalbibliografie.
 "Legitimacy of the Vision: Central and Eastern Europe", in: Helene Ruiz Fabri, Emmanuelle Jouannet, Vincent Tomkiewicz (eds.) Select Proceedings of the European Society of International Law. Volume I, 2006, Oxford and Portland, Oregon: Hart Publishing, 2008, pp.139- 149. ISBN 978-1-84113-688-2 and British Library Catalogue.
 "Human Rights Violations by Private Persons and Entities: The Case-Law of International Human Rights Courts and Monitoring Bodies", European University Institute Working Papers, AEL 2009/8.
 "The State Border between Latvia and Russia and the Doctrine of Continuity of the Republic of Latvia. International and Constitutional Law in Interaction." Baltic Yearbook of International Law, Volume 9, 2009, pp. 95-132. ISBN 978 9004 18614 9. (Publicēts arī latviešu valodā Jurista Vārda, nr. 27 (532), 22.07.2008.).
 “Other rules of international law and the European Court of Human Rights: a question of a simple collateral benefit?”, in: D. Spielmann et al (eds.) La Convention europeenne des droits de l’homme, un instrument vivant/ The European Convention on Human Rights, a living instrument. Essays in Honour of Christos L. Rozakis, Bruylant, 2011, pp. 741 — 758.
 “European Court of Human Rights and Custom”, in The judge and international custom, Council of Europe, 2012, pp. 75 — 83.
 “Reservations to Human Rights Treaties: From Draft Guideline 3.1.12 to Guideline 3.1.5.6.” co-authored with Lāsma Liede European Journal of International Law, Volume 24, No. 4, 2013, pp. 1135 — 1152., http://ejil.oxfordjournals.org/content/24/4/1135.full.pdf
 “Nationality and Third-Country Nationals”, in A. Rosas et al (eds.) The Court of Justice and the Constuction of Europe: Analyses and Perspectives on Sixty Years of Case-law, Asser Press, Springer, 2013, pp. 471 — 483.
 “State succession and issues of nationality and statelessness”, in: A. Edwards and L. Waas (eds.) Nationality and Statelessness under International Law, Cambridge University Press, 2014, pp. 217 — 246. http://www.cambridge.org/us/academic/subjects/law/public-international-law/nationality-and-statelessness-under-international-law#contentsTabAnchor
 “A room for 'state continuity' in international law? A constitutionalist perspective”, in Ch. Chinkin & F. Baetens (eds.), State, Sovereignty and State Responsibility. Essays in Honour of James Crawford, Cambridge University Press, 2015 http://www.cambridge.org/mx/academic/subjects/law/public-international-law/sovereignty-statehood-and-state-responsibility-essays-honour-james-crawford#contentsTabAnchor
 “How International Law Matters for the European Court of Human Rights”, in El Tribunal Europeo de Derechos Humanos : una visión desde dentro : en homenaje al Juez Josep Casadevall / coordinadores Luis López Guerra ... [et al.]. — Valencia : Tirant lo Blanch, 2015.
 Constitutional Courts as Lock-Gates in the World of Tension between the International and the National. Human Rights Law Journal, 31.12.2018., Vol. 38 No. 7-12, pp. 241 — 250 [Humboldt-Reden zu Europa speech]
 Spale A., Jurcena L., Ziemele I. Latvia: The State of Liberal Democracy. In: Albert R., Landau D., Faraguna P. et. al. (Eds.) 2017 Global Review of Constitutional Law. I-CONnect-Clough Center for the Study of Constitutional Democracy at Boston College, 2018, pp. 172 — 176.
 “European Consensus and International Law.” In: van Aaken A., Motoc I. (eds.) The European Convention on Human Rights and General International Law. Oxford: Oxford University, 2018, pp. 23 — 40.
 “Liberal Values, Covid-19 and the Judiciary”. European Convention on Human Rights Law Review, vol. 1 (2020) pp. 159-164.
 "Case Law of the European Court of Human Rights as a Source of Human Rights Law". In: Baltic Yearbook of International Law, vol. 17, 2017 & 2018, Hague: Brill; Nijhoff, 2020, pp. 143-168.
 "The Functions of the International Law Commission: Identifying Existing Law or Proposing New Law?". In Seventy Years of the International Law Commission. Leiden, The Netherlands: Brill | Nijhoff, 2020. https://doi.org/10.1163/9789004434271_024
 "Latvian Tradition in International Law". In: Baltic Yearbook of International Law, vol. 19, 2020, Hague: Brill; Nijhoff, 2021, pp. 1—7. *Grabenwarter, C., Huber, P.M., Knez, R., Ziemele, I. “The Role of the Constitutional Courts in the European Judicial Network” (2021) European Public Law, 27 (1), pp. 43-62.
 Alfredsson, G., Ziemele, I. (2023). The Livs in Latvia and the Law. In: Donath, P.B., Heger, A., Malkmus, M., Bayrak, O. (eds) Der Schutz des Individuums durch das Recht. Springer, Berlin, Heidelberg. https://doi.org/10.1007/978-3-662-66978-5_36
 Ziemele, Ineta, 'European Judiciary', in Anne van Aaken, and others (eds), The Oxford Handbook of International Law in Europe (online edn, Oxford Academic, 20 June 2023), https://doi.org/10.1093/oxfordhb/9780198865315.013.24, accessed 14 Sept. 2024.

 Raksti Latvijas juridiskajos žurnālos 
“Komentārs likumam “Par Latvijas Republikas starptautiskajiem līgumiem”. — Juristu Žurnāls, 1.numurs, 1994., 3. — 16. lpp.

“ Latvijas valsts pēctecība vai kontinuitāte.” — Latvijas Jurists, nr. 2 (36), 1994., 2. — 3. lpp.

“Cilvēktiesību iedzīvināšanas mehānismi Latvijā.” — Cilvēktiesību Žurnāls. 1.numurs, 1996., 54. — 67. lpp.

“Komentāri Latvijas Republikas Ievada ziņojumam par Starptautiskā pakta “Par pilsoņu un politiskajām tiesībām” izpildi Latvijā.” — Cilvēktiesību Žurnāls. 2.numurs, 1996.

“Vispārējās Cilvēktiesību deklarācijas 21.pants Baltijas valstu jauno demokrātiju kontekstā.“ — Cilvēktiesību žurnāls. 4.numurs, 1997., 20.-32.lpp. Arī angļu numurā: “Article 21 of the Universal Declaration of Human Rights in the Emerging Democracies in the Baltic States.” (1997) 1 Latvian Human Rights Quarterly pp. 20 — 38.

“Cilvēktiesību Žurnāls. 7/8 numurs, 1998., 32. — 46.lpp. (pārpublicēts Latvijas Vēstnesis 04.02.99., 7. lpp. Arī angļu numurā: “The Dilemma of Language Use in Latvia: Obligation and Necessity” Latvian Human Rights Quarterly, 1998, No. 5/6, pp. 29 — 45.

“Satversmes tiesa — līdzeklis integrācijai vai pašizolācijai jeb atsevišķas pārdomas Satversmes tiesas likuma sakarā.” — Latvijas Vēstnesis, 15.06.1996.

“Starptautisko un Latvijas nacionālo tiesību attiecības.” — Apvienotais Juristu Žurnāla 5.numurs un Cilvēktiesību Žurnāla 6.numurs, 1998., 54. -70. lpp.

“Commentary (to the Case No.2-2324/7)” (1998) 3/4 Latvian Human Rights Quarterly pp. 131 — 136.

“State Continuity and the Right to Property: A Commentary on the Constitutional Court Judgment” (1999) 7 — 10 Latvian Human Rights Quarterly pp. 261 — 268. Published in Latvian in issue No. 9 — 12 of the same year. 

“Questions Concerning Genocide. A Note on the Supreme Court Judgment” (1999) 7 — 10 Latvian Human Rights Quarterly pp. 327 — 341. 

“Eiropas Savienība — pozitīvs izaicinājums Satversmei.” — Likums un Tiesības, 3.sējums, # 3 (19), 2001. gada marts, 70. — 77.lpp.

“Eiropas Savienības pilsonība un Latvijas nepilsoņi” kopā ar Kristīni Krūmu. — Jurista Vārds, 16 Septembris 2003 /NR. 33 (291).

“Atsevišķu Latvijas Republikas Satversmes grozījumu nepieciešamības pamatojums sakarā ar Eiropas Savienības tiesību integrāciju Latvijas tiesību sistēmā.” — Likums un Tiesības, 6.sējums, # 3 (55), 2004. gada marts, 66. — 70.lpp.

“Rasu diskriminācijas aizliegums Latvijas tiesību sistēmā un praksē. Likumdevēja, tiesu, valsts pārvaldes un prokuratūras pienākumi un atbildība.” — Likums un Tiesības [Law and Rights] 2004, 30lpp.

“Satversmes tiesas kompetence un lēmumi saistībā ar lietas ierosināšanu Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 35. panta pirmās daļas skatījumā”. — Satversmes tiesas konferenču materiāli, 2007., 124.-136.lpp.

“Piezīmes pie sagatavotā lēmuma projekta.” — Jurista Vārds 5 (458). 30.01.2007. Pārpublicēts grām. Robežlīgums. Spriedums. Materiāli. Komentāri. — Rīga: Latvijas Vēstnesis, 2009., 60.-64.lpp,

“Latvijas-Krievijas valsts robežas jautājums un Latvijas nepārtrauktības doktrīna”. — Jurista Vārds 27 (532). 22.07.2008. Pārpublicēts grām. Robežlīgums. Spriedums. Materiāli. Komentāri. — Rīga: Latvijas Vēstnesis, 2009., 524.-562.lpp. Angļu valodā: Baltic Yearbook of International Law, vol. 9, 2009, pp. 95 — 132.

“Tiesību aizskāruma kompensācijas princips Eiropas Cilvēktiesību konvencijā un Latvijā”. — Latvijas Republikas Augstākās tiesas Biļetens. — Nr. 1, 2010., 36.-40.lpp.

“Von Hannover lieta Nr. 2 un Eiropas tiesu dialogs un tiesu kultūra”. — Latvijas Republikas Augstākās tiesas Biļetens. — Nr. 5, 2012., 31.-33.lpp.

“Acceptance of a Claim for State Continuity: A question of International Law and its Consequences” in Journal of the University of Latvia “Law”, No. 9, 2016, pp. 39 — 47.

Satversmes tiesas loma konstitucionālo principu aizsardzībā un piemērošanā. Jurista Vārds, 21.11.2017., Nr. 48, 20.—24. lpp.

Tiesiskuma audits: vai Latvija ir tiesiska valsts. Jurista Vārds, 07.11.2017., Nr. 46, 12.—15. lpp.

Eiropas Cilvēktiesību konvencijas loma Satversmes tiesas judikatūrā. Jurista Vārds, 16.05.2017., Nr. 21, 13.—16. lpp.

Ievainojamā pasaules kārtība. Jurista Vārds, 02.05.2017., Nr. 19, 8.—10. lpp.

Likumdošanas procesa pilnveidošana: jauna konstitucionāla orgāna piedāvājums. Jurista Vārds, 07.03.2017., Nr. 10, 10.—13. lpp.

Ceļā uz Satversmes ideālo Latviju. Jurista Vārds, 14.02.2017., Nr.7, 8.—19. lpp.

Baltu nepieradinātās dvēseles. Jurista Vārds, 07.08.2018., Nr. 32, 35.lpp.

Konstitucionālās tiesas kā slūžas globalizētajā pasaulē. Jurista Vārds, 13.11.2018., Nr. 46, 8. —12. lpp.

Demokrātijas otrā elpa postliberālā tehnoloģiju pārvaldītā pasaulē. Jurista Vārds, 24.09.2019., Nr. 38.

Eiropas Savienības tiesību konstitucionalitātes kontrole Latvijā. Jurista Vārds, 07.07.2020., Nr. 27.

Moderno tehnoloģiju ietekme uz privātumu. Jurista Vārds. 06.10.2020., Nr. 40.

Satversmes tiesa kā vērtību tiesa: pirmie 25 gadi. Jurista Vārds., 07.12.2021., Nr. 49. 

Ineta Ziemele, Ainārs Lerhis, Jānis Pleps, Jānis Lazdiņš, “Doctrine of State Continuity. Latvia’s Experience”. No. 14 (2021): Journal of the University of Latvia. Law., pp. 91 — 110.

Valsts nepārtrauktība. Jurista Vārds. 15.02.2022., Nr. 7.

Latvijas Republikas Satversmes 100 gadu ieguldījums kopējās Eiropas vērtībās. Jurista Vārds. 08.11.2022., Nr. 45.

Profesors Dītrihs Andrejs Lēbers un Baltijas valstu nepārtrauktība. Jurista Vārds. 01.08.2023., Nr. 31.

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Biogrāfija ECT portālā  
 Biogrāfija EST mājaslapā (franciski)
 Biogrāfija (6. lpp.)

Kategorija:1970. gadā dzimušie
Kategorija:Eiropas Cilvēktiesību tiesas tiesneši
Kategorija:Eiropas Kopienu tiesas tiesneši
Kategorija:Latvijas tiesību zinātnieki
Kategorija:Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Kategorija:Satversmes tiesas tiesneši
Kategorija:Latvijas Universitātes absolventi
Kategorija:Kembridžas Universitātes absolventi
Kategorija:Latvijas Universitātes pasniedzēji
Kategorija:Rīgas Juridiskās augstskolas pasniedzēji