Olaines novads

Olaines novads ir 2009. gada teritoriālajā reformā Vidzemes rietumu daļā, Rīgas rajonā izveidots novads, kurā apvienota Olaines pilsēta un Olaines pagasts. Robežojas ziemeļos ar Rīgas pilsētu un Mārupes novadu, dienvidrietumos ar Jelgavas novadu, dienvidos ar Bauskas novadu un austrumos ar Ķekavas novadu.

 Daba 
Olaines novads atrodas Viduslatvijas zemienes Tīreļu līdzenumā. Derīgie izrakteņi: saldūdens kaļķi (Baložu atradne), kūdra (Cenas tīrelis, Medema purvs). Ģeoloģiski novadā, tāpat kā lielākajā Latvijas daļā, dominē augšdevona frānas stāva nogulumi.Latvijas ģeogrāfijas atlants. "Jāņa sēta", 2020

Vidējā temperatūra: -5 — 5,5 ° C janvārī, +17 ° C jūlijā. Nokrišņu daudzums 650—700 mm gadā.

 Upes 
Novadu šķērso Lielupes pieteka Misa, kuras baseina pietekas (Apšukalnu kanāls, Olainīte, Pupla, Cena, Medaine, Skujupīte, Smedruklu grāvis, Spulle, Stiebrāju grāvis, Vāciešu Liekņas kanāls) veido lielāko upju tīkla daļu. Dienvidaustrumos Iecavas baseinā ietilpst Ežupe, Jāņupe, Mellupe, Putrupīte, Vecā Ežupe, Vecā Jāņupe.

 Ezeri 

Lielu ezeru novadā nav, no esošajiem lielākie ir Līdumu karjers (22 ha), Stūnīšu ezers (20 ha), Melnais ezers (6 ha), Vīntapu ezeri (5 ha), Mežezers (3 ha).

 Vēsture 
Tagadējā Olaines novada dienvidu robežu ar zemgaļu zemēm 1226. gadā iezīmēja Romas pāvesta legāts Modēnas Vilhelms, kurš Rīgas pilsētai piešķīra savu pārvaldes apgabalu jeb marku (). Robeža ar Zemgales bīskapijas (1226—1251) zemēm no Rumbulas gāja līdz tuvākai vietai pie Misas upes, no turienes pāri purviem taisni līdz vietai, kur Lielupē ietecēja Gātes upe, kas to savienoja ar Babītes ezeru.Latviešu konversācijas vārdnīca. 18. sējums, 35967.-35970. slejas

1828. gadā minēts, ka Olaine bija muiža Rīgas patrimoniālā apgabala Katlakalna draudzes novadā. Saskaņā ar 1860. gada Vidzemes guberņas zemnieku likumiem Rīgas pilsēta 19. gadsimta otrajā pusē 68% no savu muižu zemes pārdeva zemnieku saimniecībām.
19. gadsimta nogalē uzcēla veco Olaines pagastmāju, ko nopostīja Pirmā pasaules kara laikā.
1922. gadā noteica Rīgas pilsētas administratīvās robežas un Olaines apkārtne vairs nebija tieši pakļauta Rīgas pilsētas, bet gan Rīgas apriņķa pašvaldībai.

1932. gadā atklāja jauno pagastnamu ar lielu skatītāju zāli pēc arhitekta Eižena Ādamsa projekta.
1949. gada 31. decembrī Rīgas apriņķi likvidēja un Olaines apkārtnes teritoriju iekļāva Rīgas rajonā.Latvijas PSR Augstākās Padomes Prezidija dekrēts "Par lauku rajonu nodibināšanu Latvijas PSR sastāvā" 1962. gadā gandrīz klajā vietā sākās Olaines pilsētas celtniecība, un uz 1967. gada decembri tajā bija 3,3 tūkstoši iedzīvotāju, ķīmiskās rūpniecības un kūdras ieguves uzņēmumi.
Olaines pagastnama (ciema padomes nama) celtne Jaunolainē nodega 1977. gada 20. janvārī pārkurinātas krāsns dēļ.Olaines pagastmāja
2009. gadā tika izveidot Olaines novads, apvienojot Olaines pagastu un pilsētu. 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas rezultātā Olaines pagastam pievienoja daļu Ķekavas novada Ķekavas pagasta, lai apvienotu lielāko Olaines pagasta daļu un Jāņupes ciema pieguļošo teritoriju.

 Teritoriālais iedalījums 
Novadā ietilpst Olaines pilsēta un Olaines pagasts ar ciemiem — Apšukalni, Blijas, Dāvi, Damradi, Grēnes, Galiņi, Ezītis, Ielejas, Jaunolaine, Jāņupe, Kalmes, Klāvi, Medemciems, Pārolaine, Pēternieki, Rājumi, Stīpnieki, Stūnīši, Vaivadi, Virši.

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.OSP

 Apdzīvotās vietas 

+  N#  Nosaukums  Statuss  Pagasts  Iedzīvotāji (2025)LĢIA.gov.lv Vietvārdu datubāze 16.01.2025 1.  Olaine  Pilsēta  —  10 184 2.  Jaunolaine  Ciems  Olaines  3707 3.  Medemciems  Ciems  Olaines  1876 4.  Jāņupe  Ciems  Olaines  1271 5.  Stūnīši  Ciems  Olaines  1255 6.  Pārolaine  Ciems  Olaines  539 7.  Virši  Ciems  Olaines  442 8.  Grēnes  Ciems  Olaines  439 9.  Vaivadi  Ciems  Olaines  314 10.  Stīpnieki  Ciems  Olaines  312

 Nacionālais sastāvs 

Pēc valstiskās piederības 2020. gadāIedzīvotāju skaits Latvijas pašvaldībās pēc valstiskās piederības 01.07.2020.
 Latvijas pilsoņi: 15 754 (75,9%)
 Latvijas nepilsoņi: 4002 (19,3%)
 Citu valstu pilsoņi: 996 (4,8%)

 Pašvaldība 

Novada pašpārvaldes augstākā institūcija ir Olaines novada dome. Olaines novada domes priekšsēdētājs kopš 2013. gada jūnija ir LSDSP biedrs Andris Bergs.

 Tautsaimniecība 

 Transports 

Olaines novadu šķērso vairāki dažādas nozīmes autoceļi. Netālu no Stūnīšiem krustojas autoceļš  (Rīgas apvedceļš (Salaspils—Babīte)) un autoceļš  (Rīga—Jelgava—Lietuvas robeža (Meitene)). Nelielu daļu teritorijas, Olaines novadu šķērso arī autoceļš  (Rīga—Bauska—Lietuvas robeža (Grenctāle)).

Novadu teritoriju šķērso arī dzelzceļa līnija Rīga—Jelgava, uz kuras Olaines novada teritorijā atrodas viena stacija stacija (Olaine) un divas pieturas — Medemciems un Jaunolaine.

 Izglītība 
Olaines novadā ir 11 izglītības iestādes.Olaine.lv. Izglītība
 Olaines 1. vidusskola
 Olaines 1.vidusskolas struktūrvienība Olaines sākumskola
 Olaines 2. vidusskola
 Olaines Mehānikas un tehnoloģijas koledža
 Olaines Mūzikas un mākslas skola
 Pirmsskolas izglītības iestādes "Dzērvenīte", "Zīle" un "Magonīte"
 Speciālā pirmsskolas izglītības iestāde "Ābelīte"
 Privātā pirmsskolas izglītības iestāde "Saulīte"
 Olaines pieaugušo izglītības centrs

 Sports 
Olaines sporta centrs veic novadā esošo sporta objektu (Olaines peldbaseins, Olaines un Jaunolaines skeitparki, Olaines slidotava, Olaines sporta stadioni (pie Olaines 1. vidusskolas, Olaines 2. vidusskolas, Jaunolainē), Olaines Sporta nams un Jaunolaines Sporta nams) apsaimniekošanu un tautas sporta aktivitāšu organizēšanu.

 Kultūra 

 Reliģija 
Olainē atrodas katoļu un pareizticīgo baznīca. Jaunolainē — luterāņu baznīca.

 Ievērojami novadnieki 

 Aleksandrs Birznieks (1882—1951), skolotājs, diplomāts
 Rūdolfs Baumanis (1909—1998), sporta šāvējs
 Normunds Miezis (1971), šaha lielmeistars
 Guna Skujiņa (1970), šahiste, šaha trenere, šaha sacensību organizatore
 Gunta Baško (1980), basketboliste

 Ievērojamas vietas 

 Attēlu galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites 



Kategorija:Latvijas novadi