Karogs

Karogs ir noteiktas formas (visbiežāk taisnstūrveida) simbols, kurā ir izmantotas dažādas krāsas un reizēm arī dažādi simboli. Praktiski izgatavots, tas ir auduma gabals attiecīgajās krāsās ar attiecīgajiem simboliem, parasti iestiprināts karoga kātā.

Dažādos svētkos un citās situācijās karogi tiek pacelti mastā vai nesti karoga kātā. Karogi galvenokārt tiek izmantoti simbolizēšanai. Ar to palīdzību var indentificēt vai arī signalizēt. Karogus izmanto arī, lai simbolizētu valsti. Terminu "karogs" attiecina arī uz grafisko dizainu, kur tas redzams, vai arī citā vidē.

 Etimoloģija 
Tiek uzskatīts, ka latviešu valodā vārds "karogs" pirms 13. gadsimta ar austrumslāvu cilšu valodu starpniecību (senslāvu (xorǫgy), senkrievu (хоругы)) aizgūts no tjurku valodām, kur tas ienāci no mongoļu valodas (oruŋga). Tautas etimoloģijā tiek saistīts ar darbības vārdu karot. 17. gadsimta vārdnīcās sastopama arī forma karoks; tad vārdam bijusi arī cita nozīme — 'karaspēka vienība' jeb 'rota'.
 Vēsture 
Lai gan karoga izcelsme joprojām ir neskaidra, vecākais atrastais karogs ir izgatavots no bronzas: Derafšs jeb “karogam līdzīgs” plāksne, kas tika atrasta Šehdādā, Irānā, un datēta ar 2400. gadu p.m.ē. Tajā attēloti divi cilvēki- sēdošs vīrietis un uz ceļiem nometusies sieviete, starp kuriem ir zvaigzne. Šī ikonogrāfija tika atrasta kopā arcitiem Irānas bronzas laikmeta mākslas darbiem.
 Valstu karogi 

 Atsauces 

 Ārējās saites