Rīgas Kinostudija

Rīgas Kinostudija (RKS) ir vecākā filmu studija Latvijā. Tās agrākie nosaukumi bija Rīgas Mākslas filmu studija (arī Valsts filmu uzņēmums) (1940—1948), Rīgas Mākslas un hronikālo filmu studija (1948—1958). Rīgas kinostudijas rīcībā ir 1960. gados uzbūvētie filmēšanas paviljoni, kas ir lielākie Ziemeļeiropā.

Latvijas PSR laikā tā izveidojās kā filmu ražošanas uzņēmums, kas nodrošināja pilnu kinofilmas uzņemšanas ciklu un ietvēra sevī posmus no idejas līdz gatavam darbam. 1970. un 1980. gados uzņēma vidēji 15 spēlfilmu gadā, kas nodrošināja darbu aptuveni tūkstotim darbinieku.

Mūsdienās Rīgas Kinostudijas paviljonus iznomā pasākumu organizēšanai un televīzijas raidījumu uzņemšanai ("X Faktors", "Super Bingo" u.c.). Notiek kostīmu un rekvizītu noma. Tāpat arī Rīgas Kinostudija nodarbojas ar digitalizāciju un analogo ierakstīšanu. Tiek organizētas ekskursijas tās teritorijā.

 Vēsture 
Līdz 1940. gadam filmu ražošanu Latvijā veica īpaša sabiedriski kulturālā departamenta Filmu nozare, kas pakļāvās Sabiedrisko lietu ministrijai. Tās studijās 1939. gadā uzfilmēja spēlfilmu "Zvejnieka dēls".

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā nodibināja Rīgas Mākslas filmu kinostudiju, kuras pirmā spēlfilma bija "Kaugurieši" (1941).

Vācu okupācijas laikā filmu ražošana ar visiem palikušajiem īpašumiem un daļu darbiniekiem pārgāja Ostlandē izveidotās Ostland Film G. m.b. H. Rīgas nozares pārziņā. 1942. gadā režisors Konstantīns Tumils-Tumilovičs šajā studijā uzņēma propagandas filmu "Sarkanā migla" par 1940. gada notikumiem Latvijā. 1943. gadā no Ostland Film atdalīja atsevišķu filmu ražošanas struktūru "Rīgas Filma".

Pēc Otrā pasaules kara krievu padomju režisors Aleksandrs Ivanovs daļēji Rīgas studijā uzņēma filmas "Dēli" (1946) un "Mājup ar uzvaru" (1947).

1948. gadā izveidoja Rīgas Mākslas un hronikalo filmu studiju, apvienojot Mākslas filmu studiju ar Kinohronikas studiju. Studijas telpas bija Skolas ielā, bet uzņemšanas paviljoni atradās vairākās Rīgas vietās: tagadējā Jaunajā Rīgas teātrī Lāčplēša ielā, bijušajā kinoteātrī "Pionieris", tagadējā Rīgas Filharmonijas kamermūzikas zālē un kultūras pilī "Ziemeļblāzma".

1958. gadā Rīgas Mākslas un hronikālo filmu studiju pārdēvēja par Rīgas Kinostudiju.

Jau 1954. gadā arhitekti V. Voronovs un A. Okuņevs izveidoja projektu jaunam Rīgas Kinostudijas ēku kompleksam Šmerļa ielā 3 ar trim filmēšanas paviljoniem (platība 950, 800 un 140 m²).Jānis Krastiņš, Ivars Strautmanis "Riga. The Complеtе Guide to Architecture"; Rīga, Projekts 2004. Celtniecības pirmo kārtu pabeidza 1961. gadā un otro kārta 1963. gadā. Kopš 1964. gada kinostudija ar pilnu jaudu uzsāka darbu jaunajās ēkās. Studijā darbojās scenāriju redakcijas kolēģija, hronikas sektors, leļļu filmu grupa un mākslas un režisoru padomes. 1964. gadā apstiprināja Rīgas kinostudijas emblēmu — kinolentē ietvertu gaiļa zīmi.

Padomju gados studijā filmu uzņemšanu nodrošināja filmēšanas sagatavošanas, uzņemšanas tehnikas, dekorāciju un tehnisko būvju, elektroapgaismes, skaņu tehnikas, filmu apstrādes, montāžas, mehāniskais un autotransporta cehs. 20. gadsimta 70-80. gados gada laikā uzņēma 10 līdz 15 filmas (no tām puse bija pilnmetrāžas spēlfilmas), kas nodrošināja darbu aptuveni 1000 darbiniekiem.

Kinostudijas mākslas padomes biedri tās pirmsākumos bija pazīstami latviešu teātra darbinieki, režisori un aktieri: Alfreds Amtmanis-Briedītis, Vija Artmane, Eduards Smiļģis un Elza Radziņa.

Kopš 1965. gada kinostudijā darbojās Tautas kinoaktieru studija, kas ļāva studiju beidzējiem iestāties profesionālajās izglītības iestādēs. Vēl studijā darbojās Jauno kinematogrāfistu klubs un kaskadieru grupa.

1988. gadā Rīgas Kinostudija tika iekļauta Radošajā ražošanas apvienībā "Latvijas Kino" kā vadošā organizācija. Ar 1990. gada 1. janvārī izveidota Latvijas republikāniskā radošā ražošanas apvienība "Latvijas Kino" ar ārpusresora statusu un savu pārvaldi, iekļautās struktūras saglabāja saimniecisko autonomiju.

1990. gada aprīlī Rīgas Kinostudija beidza pastāvēt kā vienots veselums un kinoražošanas centrs. To sadalīja, izveidojot 6 vienības: Rīgas Kinostudiju kā filmu ražošanas tehnisko bāzi, kas saglabāja kinostudijas juridisko pārmantotību, un 5 atsevišķas mazas radošās studijas: filmu studiju AL KO, piedzīvojumu un kriminālo filmu studiju Dekrim, filmu studiju Trīs, zīmēto un leļļu animācijas studiju Dauka un Rīgas dokumentālo filmu studiju. Pēc PSRS sabrukšanas filmu veidošana Rīgas kinostudijā apsīka. Rīgas Kinostudijā glabājas dokumentu, fotogrāfiju, kostīmu metu, dekorāciju elementu un tehnisko aprīkojumu kolekcijas, kas pieder Latvijas Kino muzejam.

 Privatizācija 
1991. gada 19. septembrī reģistrēja valsts uzņēmumu "Valsts Rīgas kinostudija", kas tobrīd vēl ietilpa LRRRA "Latvijas kino". Tā paša gada decembrī LRRRA likvidēja.

1996. gadā valsts uzņēmumu "Valsts Rīgas kinostudija" nodeva privatizācijai un 1997. gadā to pāsaukca par Privatizējamo valsts akciju sabiedrību "Rīgas kinostudija", bet pēc privatizācijas — par Akciju sabiedrību "Rīgas kinostudija". 1997. gadā valsts īpašumā palika 31,3% akciju. Studija pelnīja ar telpu, inventāra īri un speciālistu pakalpojumiem. 2007. gadā Ministru kabinetā nonāca likumprojekts, saskaņā ar kuru arī 125 Rīgas Kinostudijas filmas būtu jānodod privatizācijai. Pārveidotajā akciju sabiedrībā 42,23% akciju īpašnieks bija jurists Armands Liberts, 24,31% kapitāla piederēja Kultūras ministrijai, bet pārējie 33,45% bija publiskās emisijas akcijas. Kinostudijas valdes priekšsēdētājs bija A. Liberts. 2008. gadā Rīgas Kinostudija sāka izplatīt savas filmas ārpus Latvijas.

2012. gadā akciju sabiedrības padomes priekšsēdētāja bija Ieva Romanova, padomē darbojās Gvido Straube, Jolanta Treile, Ieva Krūmiņa un Gints Grīnbergs.

 Tiesvedība 
2007. gadā akciju sabiedrība "Rīgas kinostudija" nodeva veco filmu izplatīšanas tiesības Dānijas kompānijai Voxell Aps. Valsts uzskatīja, ka tiesības uz filmām pieder tai, un strīds neatrisinājās mierīgi. Kultūras Ministrija 2007. gadā lūdza Latvijas ģenerālprokuroru izvērtēt līgumu ar Voxell App. 2009. gadā Finanšu un ekonomisko noziegumu izmeklēšanas prokuratūra izbeidza kriminālprocesu pret Rīgas kinostudiju, secinot, ka tās darbībā nav padomju laikā uzņemto filmu autortiesību pārkāpumu.

2013. gadā Kultūras ministrija vērsās tiesā par autortiesību atzīšanu, darbu izmantošanas aizliegšanu (tai skaitā līguma ar Voxell Aps atzīšanu par spēkā neesošu) un zaudējumu atlīdzības piedziņu tiesā par 973 Latvijas PSR periodā uzņemto kinofilmu pārdošanu vai iznomāšanu, gribot pārņemt šīs tiesības sev. Līdzīgu prasību par autortiesību atzīšanu un atlīdzības piedziņu iesniedza arī Rīgas Kinematogrāfistu savienība. Pirmā tiesas instance 2013. gadā Kultūras ministrijas prasību apstiprināja, tomēr 2014. gadā apgabaltiesa abas prasības noraidīja. Sekoja kasācijas sūdzība, ko iesniedza Kultūras Ministrija, Kinematogrāfistu savienība un 44 filmu autori. Turpmākajā tiesvedībā 2017. gadā tiesa apstiprināja apgabaltiesas lēmumu par prasību noraidīšanu, taču sniedza paskaidrojumu, kas apstiprināja jau tāpat pastāvošās autoru — fizisko personu autortiesības, par kuru ievērošanu privātajā AS valsts bija izrādījusi bažas,KM: «Rīgas kinostudija» vairs nevarēs izmantot filmas bez autoru piekrišanas, TVNET, 2017. gada 31. janvāris un norādīja, ka to pārkāpuma gadījumā autori var vērsties tiesā šādiem gadījumiem parastajā kārtībā. Tiesa noraidīja prasību par atlīdzības piedziņu kā faktiski neiespējamu, kā arī atzina autortiesības par piederošām tikai pašiem autoriem, nevis Kultūras ministrijai, Rīgas Kinostudijai vai jebkādai juridiskai personai, jo likums šādu iespēju neparedzot. Kultūras ministrija paziņoja, ka ir gandarīta par tiesas lēmumu, lai gan nesaņēma sev prasīto. Arī Kinematogrāfistu savienība paziņoja, ka to apmierina 2017. gada lēmums, kas apstiprināja jau pastāvošās autoru tiesības.

Maksātnespējas datu bāze norāda, ka vairākkārt pieprasīta komercsabiedrības maksātnespēja un vadības laikā komercsabiedrība bijusi spiesta ierosināt tiesiskās aizsardzības procesuDELFI: Pieprasa 'Rīgas kinostudijas' maksātnespēju no 2016. gada līdz 2017. gadam virknes saistību atlikšanai, tajā skaitā nodokļu prasījumu pamatparāda samaksas atlikšanai, nokavējuma procentu un līgumsodu dzēšanai.Rīgas pilsētas Vidzemes priekšpilsētas tiesas 2016. gada 20. septembra lēmums Nr. C30747816

 Darbinieki 

 Studijas vadītāji 
 no 1940 — Alberts Jekste
 1944—1945 — Augusts Aure-Pavluss
 1945—1947 — Nikolajs Kiva
 1947—1948 — Igors Čerņaks
 1948—1964 — Pāvels Jankovskis
 1964—1968 — Frīdens Koroļkēvičs
 1968—1987 — Heinrihs Lepeško
 1987—1990 — Rihards Pīks

 Scenāriju redakcijas kolēģijas vadītāji 
 1962—1967 — Arvīds Grigulis
 1967—1972 — Jāzeps Osmanis
 1973—1976 — Uldis Norietis
 1976—1981 — Osvalds Kublanovs
 1981—1982 — Leo Rage
 1982—1987 — Lija Brīdaka
 1987—1990 — Tālivaldis Margēvičs

 Rīgas Kinostudijā uzņemto mākslas filmu saraksts 
Šajā sadaļā uzskaitītas visas 217 pilnmetrāžas spēlfilmas, īsmetrāžas spēlfilmas, TV spēlfilmas, kā arī muzikālās filmas, kuras uzņemtas Rīgas Kinostudijā vai sadarbībā ar Rīgas Kinostudiju laika posmā no 1941. līdz 2000. gadam (ieskaitot laika posmu no 1941. līdz 1958. gadam, kad Rīgas Kinostudija vēl nebija dibināta un studija saucās Rīgas Mākslas filmu studija un Rīgas Mākslas un hronikālo filmu studija). Sarakstā nav iekļautas dokumentālās filmas un pasūtījuma filmas, kuru uzskaitījumu ir iespējams atrast Latvijas gada notikumu rakstos.

 1940—1949 
 Gads Nosaukums Formāts Režisors 1941 Kaugurieši Melnbalta Voldemārs Pūce 1946 DēliSadarbībā ar kinostudiju "Ļenfiļm" Melnbalta Aleksandrs Ivanovs 1947 Mājup ar uzvaru Melnbalta Aleksandrs Ivanovs 1949 Rainis Melnbalta Jūlijs Raizmans

 1950—1959 
 Gads Nosaukums Formāts Režisors 1955 Salna pavasarī Melnbalta Pāvels Armands un Leonīds Leimanis Uz jauno krastuSadarbībā ar Maksima Gorkija kinostudiju Krāsaina Leonīds Lukovs 1956 Cēloņi un sekas Melnbalta Varis Krūmiņš Pēc vētras Melnbalta Eduards Penclins un Fjodors Knorre Kā gulbji balti padebeši iet Melnbalta Pāvels Armands 1957 Nauris Melnbalta Leonīds Leimanis Rita Melnbalta Ada Armīda Neretniece Zvejnieka dēls Melnbalta Varis Krūmiņš 1958 Latviešu strēlnieka stāsts Melnbalta Pāvels Armands Svešiniece ciemā Melnbalta Ada Armīda Neretniece 1959 Šķēps un roze Melnbalta Leonīds Leimanis Atbalss Melnbalta Varis Krūmiņš Ilze Melnbalta Rolands Kalniņš

 1960—1969 
 Gads Nosaukums Formāts Režisors 1960 Tava laime Melnbalta Ada Armīda Neretniece Vētra Melnbalta Varis Krūmiņš un Rolands Kalniņš 1961 Kārkli pelēkie zied Melnbalta Gunārs Piesis Pieviltie Melnbalta Ada Armīda Neretniece, Māris Rudzītis Velna ducis Melnbalta Pāvels Armands Baltie zvani (Baltie zvaniņi) Melnbalta Ivars Kraulītis 1962 Diena bez vakara Melnbalta Māris Rudzītis Mocarts un Saljēri Melnbalta Vladimirs Gorikers 1963 Mājiņa kāpās Melnbalta Arkādijs Koļcatijs, Anatolijs Markelovs Trīs plus divas Krāsaina Henrihs Oganesjans Jolanta Krāsaina Vladimirs Gorikers Nekur vairs nav jāiet Melnbalta Gunārs Piesis Pazemē Melnbalta Rolands Kalniņš Uz trases Melnbalta Rostislavs Gorjajevs Viņš dzīvs Melnbalta Ada Armīda Neretniece 1964 Cielaviņas armija Melnbalta Aleksandrs Leimanis Kapteinis Nulle Melnbalta Leonīds Leimanis Līdz rudenim vēl tālu Melnbalta Aloizs Brenčs Cara līgava Melnbalta Vladimirs Gorikers 1965 "Tobago" maina kursu Melnbalta Aleksandrs Leimanis Hipokrāta zvērests Melnbalta Ada Armīda Neretniece Sūtņu sazvērestība Melnbalta Nikolajs Rozancevs Divi Melnbalta Mihails Bogins 1966 Noktirne Melnbalta Rostislavs Gorjajevs Pēdējais blēdis Krāsaina Vadims Mass un Jans Ebners Purva bridējs Melnbalta Leonīds Leimanis Rīta miglā Melnbalta Imants Krenbergs Akmens un šķembas (Es visu atceros, Ričard!) Melnbalta Rolands Kalniņš "Ciklons" sāksies naktī Melnbalta Ada Neretniece Diena bez datuma Melnbalta Vladimirs Kočetovs 1967 Elpojiet dziļi (Četri balti krekli) Krāsaina Rolands Kalniņš Kapteiņa Enriko pulkstenis Krāsaina Jānis Streičs un Ēriks Lācis Cīruļi atlaižas pirmie Melnbalta Māris Rudzītis Kad lietus un vēji sitas logā Melnbalta Aloizs Brenčs 1968 Ilgās dienas rīts Krāsaina Ada Neretniece 24-25 neatgriežas Melnbalta Aloizs Brenčs un Rostislavs Gorjajevs Cielaviņas armija atkal cīnās Melnbalta Aleksandrs Leimanis Mērnieku laiki Krāsaina Voldemārs Pūce Ceļa zīmes Melnbalta Oļģerts Dunkers 1969 Pie bagātās kundzes Melnbalta Leonīds Leimanis Līvsalas zēni Krāsaina Jānis Streičs un Ēriks Lācis Trīskārtējā pārbaude Melnbalta Aloizs Brenčs Stari stiklā Melnbalta Imants Krenbergs Baltās kāpas Melnbalta Sergejs Tarasovs

 1970—1979 
 Gads Nosaukums Formāts Režisors 1970 Vella kalpi Krāsaina Aleksandrs Leimanis Šauj manā vietā Melnbalta Jānis Streičs Klāvs — Mārtiņa dēls Melnbalta Oļģerts Dunkers Karalienes bruņinieks Melnbalta Rolands Kalniņš Vārnu ielas republika Krāsaina Ada Neretniece Šūpoles Krāsaina Rostislavs Gorjajevs Uzbērums Melnbalta Ēriks Lācis 1971 Pilsēta zem liepām Melnbalta Aloizs Brenčs Meldru mežs Melnbalta Ēriks Lācis Nāves ēnā Melnbalta Gunārs Piesis Kara ceļa mantiniekiKrāsaina Varis Krūmiņš TauriņdejaKrāsaina Oļģerts Dunkers Apprecējās vecītis ar večiņu savuMelnbalta Garniks Arazjans SalātiņšKrāsaina Varis Brasla 1972 Kapteinis DžeksKrāsaina Ada Neretniece PeterssMelnbalta Sergejs Tarasovs Lielais dzintars (2 sērijas)Krāsaina Aloizs Brenčs Vella kalpi Vella dzirnavāsKrāsaina Aleksandrs Leimanis CeplisKrāsaina Rolands Kalniņš Egle rudzu laukāKrāsaina Imants Krenbergs VālodzīteKrāsaina Jānis Streičs 1973 Cāļus skaita rudenīKrāsaina Oļģerts Dunkers Šahs briljantu karalieneiMelnbalta Aloizs Brenčs PieskāriensMelnbalta Rostislavs Gorjajevs Dāvana vientuļai sievieteiKrāsaina Ēriks Lācis Pūt, vējiņiKrāsaina Gunārs Piesis Pilsētas atslēgasKrāsaina Imants Krenbergs Oļegs un AinaMelnbalta Aleksandrs Leimanis 1974 Gaisma tuneļa galāMelnbalta Aloizs Brenčs DunduriņšKrāsaina Boļeslavs Ružs Uzbrukums slepenpolicijaiKrāsaina Oļģerts Dunkers Uzticamais draugs SančoKrāsaina Jānis Streičs Ābols upēKrāsaina Aivars Freimanis Jūras vārti (2 sērijas)Krāsaina Sergejs Tarasovs Pirmā vasaraKrāsaina Ada Neretniece 1975 Motociklu vasaraMelnbalta Uldis Brauns Mans draugs — nenopietns cilvēksKrāsaina Jānis Streičs Melnā vēža spīlēsKrāsaina Aleksandrs Leimanis Paradīzes atslēgasMelnbalta Aloizs Brenčs Parunā ar maniMelnbalta Biruta Veldre Robina Huda bultasKrāsaina Sergejs Tarasovs Liktenim spītējot (2 sērijas)Krāsaina Ēriks Lācis 1976 Ezera sonāteKrāsaina Gunārs Cilinskis, Varis Brasla Šīs bīstamās balkona durvisKrāsaina Dzidra Ritenberga Liekam būtMelnbalta Aloizs Brenčs Ģimenes melodrāmaKrāsaina Boriss Frumins Zobena ēnāKrāsaina Imants Krenbergs MeistarsKrāsaina Jānis Streičs Nāve zem buras (2 sērijas)Krāsaina Ada Neretniece 1977 Zem apgāztā mēnessKrāsaina Ēriks Lācis Atspulgs ūdenīKrāsaina Andris Rozenbergs Vīrietis labākajos gadosMelnbalta Oļģerts Dunkers Kļūstiet mana sievasmāte!Krāsaina Kārlis Mārsons Dāvanas pa telefonuKrāsaina Aloizs Brenčs PuikaKrāsaina Aivars Freimanis Buras (2 sērijas)Krāsaina Imants Krenbergs Un rasas lāses rītausmāKrāsaina Pēteris Krilovs 1978 Teātris (2 sērijas)Krāsaina Jānis Streičs Lielā Jaungada naktsKrāsaina Ada Neretniece Tavs dēlsKrāsaina Gunārs Piesis Vīru spēles brīvā dabāKrāsaina Rolands Kalniņš, Gunārs Piesis Tāpēc, ka es esmu Aivars LīdaksKrāsaina Biruta Veldre Pavasara ceļazīmeKrāsaina Varis Brasla RallijsKrāsaina Aloizs Brenčs Aiz stikla durvīmKrāsaina Oļģerts Dunkers Ģimenes albumsKrāsaina Ēriks Lācis 1979 Nakts bez putniemKrāsaina Gunārs Cilinskis Atklātā pasauleKrāsaina Aleksandrs Leimanis Nepabeigtās vakariņas (2 sērijas)Krāsaina Jānis Streičs Tās dullās Paulīnes dēļKrāsaina Vija Ramāne Trīs minūšu lidojums (2 sērijas)Krāsaina Dzidra Ritenberga Gaidiet "Džonu Graftonu" (2 sērijas)Krāsaina Andris Rozenbergs SatikšanāsMelnbalta Oļegs Rozenbergs SitiensMelnbalta Rihards Pīks VainīgaisMelnbalta Arvīds Krievs Agrā rūsaKrāsaina Gunārs Cilinskis

 1980—1989 
 Gads Nosaukums Formāts Režisors 1980 Novēli man lidojumam nelabvēlīgu laikuKrāsaina Varis Brasla Spāņu variants (2 sērijas)Krāsaina Ēriks Lācis Vakara variantsKrāsaina Dzidra Ritenberga Ja nebūtu šī skuķaKrāsaina Rihards Pīks CīrulīšiKrāsaina Oļģerts Dunkers Trīs dienas pārdomām (2 sērijas)Krāsaina Rolands Kalniņš Vasara bija tikai vienu dienuKrāsaina Pēteris Krilovs 1981 Laikmetu griežosKrāsaina Gunārs Piesis Ilgais ceļš kāpās (7 sērijas)Krāsaina Aloizs Brenčs Izmeklēšanā noskaidrotsKrāsaina Ada Neretniece Atcerēties vai aizmirstKrāsaina Jānis Streičs SpēleKrāsaina Arvīds Krievs Rudais teroristsKrāsaina Lūcija Ločmele Limuzīns Jāņu nakts krāsāKrāsaina Jānis Streičs 1982 TarānsKrāsaina Gunārs Cilinskis Tereona galvaKrāsaina Varis Brasla Lietus blūzsKrāsaina Oļģerts Dunkers Pats garākais salmiņšKrāsaina Dzidra Ritenberga Īsa pamācība mīlēšanāKrāsaina Imants Krenbergs Mana ģimene (2 sērijas)Krāsaina Pēteris Krilovs Aizmirstās lietasKrāsaina Vija Ramāne (Beinerte) Salavecīša personiskā dzīveKrāsaina Andris Rozenbergs 1983 Svešās kaislībasKrāsaina Jānis Streičs Akmeņainais ceļšKrāsaina Rolands Kalniņš Vilkatis TomsKrāsaina Ēriks Lācis Dārzs ar spokuKrāsaina Oļģerts Dunkers Šāviens mežāKrāsaina Rihards Pīks Laika prognoze augustamKrāsaina Lūcija Ločmele Mirāža (3 sērijas)Krāsaina Aloizs Brenčs Trīs citroni mīļotajaiSadarbībā ar "Mosfiļm" eksperimentālo jaunatnes radošo apvienību "Debija"Krāsaina Oļegs Rozenbergs 1984 Parāds mīlestībāKrāsaina Varis Brasla Fronte tēva pagalmāKrāsaina Ēriks Lācis Aveņu vīnsKrāsaina Arvīds Krievs Vajadzīga solisteKrāsaina Genādijs Zemels Kad bremzes neturKrāsaina Gunārs Cilinskis Durvis, kas tev atvērtas (2 sērijas)Krāsaina Pēteris Krilovs Mans draugs SokrātiņšKrāsaina Andris Rozenbergs Pēdējā vizīteKrāsaina Ada Neretniece 1985 Dubultslazds (2 sērijas)Krāsaina Aloizs Brenčs Emīla nedarbiKrāsaina Varis Brasla Tikšanās uz Piena CeļaKrāsaina Jānis Streičs SprīdītisSadarbībā ar Čehoslovākijas kinostudiju "Barrandov"Krāsaina Gunārs Piesis Pēdējā indulgenceKrāsaina Ada Neretniece Spēle notiks tik un tā (2 sērijas)Krāsaina Rolands Kalniņš Svešs gadījumsKrāsaina Dzidra Ritenberga Nomale (Trīs dienas Sašas dzīvē)Krāsaina Pēteris Krilovs 1986 Viņš, viņa un bērniKrāsaina Oļģerts Dunkers, Oļegs Rozenbergs DubultnieksKrāsaina Rihards Pīks SaulessveceKrāsaina Lūcija Ločmele Apbraucamais ceļšKrāsaina Ēriks Lācis BailesKrāsaina Gunārs Cilinskis Kroņa numursKrāsaina Imants Krenbergs Aizaugušā grāvī viegli kristKrāsaina Jānis Streičs Pēdējā reportāža (2 sērijas)Krāsaina Dzidra Ritenberga Es gribu tavu fotoKrāsaina Leo Rage Kā mēs aizgājām no mājāmKrāsaina Pēteris Krilovs 1987 Svītas cilvēksKrāsaina Andris Rozenbergs Fotogrāfija ar sievieti un mežakuiliKrāsaina Arvīds Krievs Apstākļu sakritībaKrāsaina Vija Beinerte Dīvainā mēnessgaismaKrāsaina Gunārs Cilinskis Ja mēs visu to pārcietīsimKrāsaina Rolands Kalniņš Aija (2 sērijas)Krāsaina Varis Brasla Uzvarētāja (2 sērijas)Krāsaina Ādolfs Šapiro, Andris Rozenbergs 1988 Par mīlestību pašreiz nerunāsimKrāsaina Varis Brasla ViktorijaKrāsaina Oļģerts Dunkers Viss kārtībāKrāsaina Oļegs Rozenbergs Sižeta pagrieziensKrāsaina Pēteris Krilovs Māja bez izejasKrāsaina Dzidra Ritenberga Zīlēšana uz jēra lāpstiņasKrāsaina Ada Neretniece Sēklis (2 sērijas)Krāsaina Ēriks Lācis SvešaisKrāsaina Lūcija Ločmele 1989 Dzīvīte (2 sērijas)Krāsaina Aivars Freimanis Carmen HorrendumKrāsaina Jānis Streičs Latvieši?!Krāsaina Genādijs Zemels Tapers (2 sērijas)Krāsaina Rolands Kalniņš Zītaru dzimta (Vecā jūrnieku ligzda) (6 sērijas)Krāsaina Aloizs Brenčs Cilvēka dienasKrāsaina Jevgēņijs Paškēvičs

 1990—2000 
 Gads Nosaukums Formāts Režisors 1990 Maestro Krāsaina Pēteris Krilovs 1997 Likteņdzirnas Krāsaina Jānis Streičs 2000 Vecās pagastmājas mistērija Krāsaina Jānis Streičs

 Visvairāk skatītās Rīgas kinostudijas filmas PSRS kinoteātros 
Pēc krievu kinokritiķa Sergeja Kudrjavceva datiem
 # Nosaukums Gads Žanrs Skatītāji (mlj.)Divsēriju filmām norādīts skatītāju skaits uz sēriju 1 Dubultslazds 1985 detektīvs 42,9 2 Trīs plus divas 1963 komēdija 35 3 Vella kalpi 1970 vēsturiska piedzīvojumu filma 33,6 4 Cielaviņas armija atkal cīnās 1968 vēsturiska piedzīvojumu filma 32,2 5 Vella kalpi Vella dzirnavās 1972 vēsturiska piedzīvojumu filma 30,5 6 Gaisma tuneļa galā 1974 detektīvs 30,1 7 Robina Huda bultas 1975 vēsturiska piedzīvojumu filma 28,9 8 Trīskārtējā pārbaude 1969 vēsturiska piedzīvojumu filma 28,7 9 24-25 neatgriežas 1968 detektīvs 28,4 10 Purva bridējs 1966 melodrāma 26,6 11 Šahs briljantu karalienei 1973 detektīvs 24,4 12 Salna pavasarī1955 melodrāma 23,6 13 Kad lietus un vēji sitas logā 1967 vēsturiska piedzīvojumu filma 21 15 Pieviltie 1961 melodrāma 20,5 16 Dēli 1946 vēsturiska piedzīvojumu filma 18,6 17 Sūtņu sazvērestība1965 vēsturiska piedzīvojumu filma 17,9 18 Dāvanas pa telefonu 1977 detektīvs 17,4 19 Noktirne 1966 melodrāma 17,1 20 Ezera sonāte 1976 melodrāma 14,1

 Kinostudijas ēka 
Rīgā, Šmerļa ielā esošais Rīgas Kinostudijas komplekss sastāv no 3 paviljoniem un viena foto paviljona.
 1. paviljons — 38 x 26 metri (988 m²) griestu augstums 12,5 metri.
 2. paviljons — 32 x 26 metri (832 m²) griestu augstums 9,0 metri.
 3. paviljons — 14 x 10 metri (140 m²) griestu augstums 5,0 metri.
 Foto paviljons — 5,04 x 9,28 metri (46,56 m²)

Studijā ir arī lielākais zaļais fons Eiropā.

 Skatīt arī 
 Mēmais kino Latvijā

 Piezīmes un atsauces 

 Ārējās saites 
 Rīgas Kinostudijas oficiālā mājas lapa

*
Kategorija:Latvijas kinostudijas
Kinostudija