Ping

Ping ir datortīkla utilītprogramma, ar kuru var pārbaudīt, vai noteikts mezgls ir sasniedzams caur IP tīklu, un noteiktu aizkavi.
Ping darbības princips ir tāds, ka tiek sūtītas ICMP "echo request" paketes uz mērķa mezglu (vietu) un sagaidot ICMP "echo response" atbildes. Tiek reģistrēts pakešu turp un atpakaļ ceļa laiks, kā arī, kāds ir pakešu zudums. Pēc procesa beigām tiek attēlota apkopojoša informācija par nosūtītam un saņemtām paketēm, kā arī patērētais laiks. Programma ir pieejama daudzām datorsistemām, kas izmanto TCP/IP protokolu. Citiem vārdiem sakot, ping ir laiks, kas nepieciešams, lai informācija tiktu nosūtīta no viena datora līdz otram un atpakaļ. Piemēram, ja spēlē spēli un rāda, ka PING ir 100 ms, tas nozīmē, ka, lai informācija tiktu nosūtīta no Tava datora līdz serverim un atpakaļ ir nepieciešama tikai 0,1 sekunde. Jo ātrāks ir interneta pieslēgums, jo mazāks ir ping.

To izmanto arī, lai veiktu datora tīkla kartes paštestu. Ping darbojas, sūtot ICMP "echo request" paketes uz mērķa mezglu un sagaidot ICMP echo response atbildes. Tā reģistrē pakešu turp un atpakaļ ceļa laiku, kā arī pakešu zudumus. Beigās tiek attēlota apkopojoša informācija par nosūtītam un saņemtām paketēm, kā arī patērētais laiks (kopējais, minimālais, vidējais, maksimālais, dažās versijās arī standartnovirze).

Programmu 1983. gadā uzrakstīja Maiks Mūss (Mike Muuss), kad viņš strādāja ASV Armijas Ballistisko pētījumu laboratorijā (Ballistic Research Laboratory). Tā bija viņam vajadzīga, lai noteiktu bojājumus datortīklā. Kopš tā laika programma ir adaptēta daudzām datorsistemām, kas izmanto TCP/IP protokolu.

 Ping mērīšana 

 1.variants 
Interneta vietnē — pingtest.net. Šī ir interneta vietne, kur ikviens var pārbaudīt, kāds ir pings datoram. Protams, lai mērījums būtu precīzāks un kvalitatīvāks, tad būtu vēlams izslēgt visas liekās interneta pārlūka lapas, kā arī programmas, piemēram, torrent. Kad tests tiks veikts, parādīsies trīs lodziņi:
 pakešu zaudējums (packet loss) — rāda, cik daudz pakešu ir nozaudēts sūtot signālu no datora uz serveru un atpakaļ. Proti, ja netiek zaudēti pakešu dati, tad interneta signāls tiek nogādāts un saņemts bez pārtrūkumiem;
 ping — laiks, kas nepieciešams, lai informācija tiktu nosūtīta no viena datora līdz otram un atpakaļ;
 jitter (impulss) — raksturo, cik stabils ir interneta pieslēgums, jo mazāks skaitlis, jo stabilāks pieslēgums.
Pēc visiem šiem parametriem beigās var secināt kāds ir rezultāts, šis tests piedāvā rezultātu skalu no A līdz F. Proti, A ir lielisks interneta pieslēgums, F — slikts, vājš.

 2.variants 
Izdarot to manuāli uz sava datora. Ja ir nepieciešams izmērīt ping uz sava datora, tad jārīkojas sekojoši: Start->Run, ieraksti "cmd" (ja tas nestrādā, tad "command"). Komandas tiek rakstītas bez pēdiņām. Parādās melns logs,tur tiek rakstīts "ping adrese" pēc tām spied Enter. Piemēram, "ping www.apollo.lv". Pēc noklusēšanas principa ping.exe dati tiek sūtīti 4 reizes. Lai tests turpinātos bezgalīgi, jāieraksta vēl viens parametrs "-t". Tad ping nekad neapstāsies pats no sevis. Apstādināt un iegūt rezultātu var nospiežot pogas Ctrl+C kombināciju.

Šo komanda parasti tiek izmantota, lai noteiktu vai dators vispār ir sasniedzams, taču to var izmantot arī lai pārbaudītu tīkla ātrumu. Tādā gadījumā daudz svarīgāks ir zudušo pakešu skaits, nevis ping atbildes laiks.

Kategorija:TCP/IP
Kategorija:Utilītprogrammas