Ģibuļu pagasts

Ģibuļu pagasts ir Talsu novada teritoriāla vienība. Izvietojies novada dienvidaustrumos, robežojas ziemeļos ar Valdgales pagastu, austrumos ar Talsu pilsētu un Lībagu pagastu, dienvidos pa Abavu ar Abavas pagastu, rietumos ar Kuldīgas novada Rendas un Ventspils novada Usmas un Puzes pagastiem. Pagasts veidojies pēckara periodā no triju pirmskara pagastu — Pastendes, Stendes un Spāres pagastu daļām. Lai arī pagasta centrs atrodas bijušā Pastendes pagasta galvenajā apdzīvotajā vietā Pastendē, nosaukumu tas ieguvis no Stendes pagasta Ģibuļu pusmuižas, kas savukārt tagad saucas par Kraujām. Pagasta teritorijā atradās kolhozs «Draudzība», kurš ar  ha platību bija lielākais kolhozs Latvijā.

 Daba 
Ģibuļu pagasta teritorija atrodas Kursas zemienes Ugāles līdzenumā. Reljefu veido lielākoties lēzeni viļņots, vietām vidēji viļņots līdzenums. Vidējais virsas augstums  vjl, Spāres paugurainē  vjl. Pauguru relatīvais augstums sasniedz . Augstākā vieta ir Ploču kalns  ziemeļos no Kalešiem. Visstiprāk saposmots reljefs gar Mordangas subglaciālo iegultni, kuras ieplakā izveidojušies 14 ezeri.

57,8 % pagasta teritorijas klāj meži, galvenokārt skujkoku un jauktie; ir arī ozolu audzes. Vairāki purvi, lielākie no kuriem ir Tīrpurvs, Tīrelis, Kazu purvs, Plocis, Bāgas purvs.

Derīgie izrakteņi: dolomīts, ģipšakmens, māls, saldūdens kaļķis, kūdra, sapropelis.

 Hidrogrāfija 
 Ezeri 
Pagasta teritorija bagāta ezeriem, no kuriem lielākais ir Usmas ezers, kas piekļaujas pagasta rietumos ar  garu krasta līniju. Lielākie no ezeriem, kas pilnībā izvietojušies pagasta teritorijā ir:

 Ezers platība (ha) dziļums (m) Spāres ezers 201  5,6 Gulbju ezers 115,5  2,1 Mordangas-Kāņu ezers 78  8,7 Pluncezers 42,1  1,8 Kalvenes ezers 26,4  7,3 Stundezers  10,7  6,3 Rūmiķis 10,5  4,3 

Pagasta teritorijā vairākas mākslīgas ūdenskrātuves (galvenokārt zivju dīķi), lielākie no kuriem ir Struņķu dīķi (26—60 ha) un Kleinis (10—40 ha).ezeri.lv

 Upes 
Pagastā blīvs upju tīkls. Lielākā daļa teritorijas atrodas Irbes baseinā, izņemot nelielu () teritoriju ziemeļos no Arkliņiem, kas pieder Rojas baseinam un teritoriju ap Kalešiem (~26 km²), kas pieder Ventas baseinam. Lielākās upes ir:

 Dabas aizsardzība 
Īpaši aizsargājamās dabas teritorijas:Dabas aizsardzības pārvalde
 Abavas ielejas dabas parks (daļa)
 Plunču ezera meži

Aizsargājami dabas objekti:
 Spāres parks (1,5 ha)
 Dižkoki (lielākie):
 Pastendes ozoli (apkārtmērs 6,48, 5,88 un 3,94 m)
 Misteru ozols (6,2 m)
 Induļu ozols (6,13 m)
 Lielozolu ozoli (5,71 un 5,03 m)
 Dravas priede (3,1 m)
 Čiekuru kadiķis (1,6 m)
 Dzirnavlejas sudrabvītols (6,7 m)
 Spāres parka oši (4,45 un 4,2 m)
 Pastendes parka vīksna (3,89 m)

 Vēsture 

Pastendes pagastā bija Pastendes muiža (pusmuižas: Barzdupe, Grenčmuiža, Jaunmuiža (Kurši), Kažiņi, Laukmuiža, Remplīne, Silēbirģis un Vecmuiža (Turkmuiža)) un Kalešu muiža (ar Kāņu pusmuižu). Stendes pagasta tagadējā Ģibuļu pagasta daļā bija Stendes muižas Muneju, Ģibuļu un daļa Vīcežu pusmuižas, kā arī Kārgadas muiža. Spāres pagastā bija Spāres muiža ar Mazspāres un Ropiķu pusmuižām. Pēc 1920. gada zemes reformas un 1925. gada administratīvās reformas pagastu robežas tika mainītas, atkāpjoties no dzimtu īpašumu nodalījumiem.Žanis Rihards Miķelšteins. Jaunības zemē Pastendē. Ģibuļu pagasta padome. Talsi. 2003

Ģibuļu pagasts izveidots kā Ģibuļu ciems (ciema padome), apvienojot bijušos Pastendes un Spāres pagastus ar lielāko daļu Stendes pagasta teritorijas.Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. daļa. R:, AS Preses nams, 2001, 330. - 334. lpp. Zemes šo pagastu teritorijās ilgus gadsimtus piederējušas galvenokārt trim baltvācu dzimtām: fon Hāniem Pastendes pagastā (1476-1920), fon Grothusiem Spāres pagastā un fon der Brigeniem Stendes pagastā.

1945. gada 10. septembrī līdzšinējo pagastu teritorijās izveidoja šādas ciemu padomes:
 Stendes pagastā: Ģibuļi, Kaleši, Stende,
 Pastendes pagastā: Pastende, Talsciems,
 Spāres pagastā: Mazspāre, Spāre.

Pagasti līdz ar Talsu apriņķi tika likvidēti 1949. gadā.

Ciema padomju apvienošana un teritoriālās izmaiņas:
 1954. gada 14. jūnijā Ģibuļu ciemam tiek pievienota Kalešu ciema teritorija.
 1954. gada 14. jūnijā Pastendes ciems tiek pievienots Talsciema ciemam.
 1961. gada 1. februārī Ģibuļu ciemam tiek pievienoti Talsciema (izņemot kolhoza "Lībagi" teritoriju) un Spāres ciemi.
 1975. gada 14. martā ciemam pievieno daļu Abavas ciema (starp Veģiem un Kalešiem) un Rendas ciema (pie Usmas ezera), Rendai atdodot nelielu teritoriju rietumos no Kāņupes.
 1977. gada 14. martā Talsiem tika atdota teritorija ar tagadējo Lauktehniku.

Dažādos laikos ir veikta nelielu teritoriju apmaiņa ar Talsiem un Valdgales un Laidzes pagastiem.

Līdz 1980. gadam ciema padome atradās bijušajā Stendes pagasta valdes vietā Ģibuļos. No 1980. gada ciema un vēlāk pagasta administrācija atradās 1979. gadā celtajā arhitekta Pētera Milzarāja projektētajā administratīvajā un kultūras kompleksā.

 Pašvaldības vadītāji  
Ģibuļu ciema un pagasta izpildu komitejas priekšsēdētāji un pagasta padomes priekšsēdētāji:

 Heinrihs Zeltzaķis
 Jānis Reinfelds
 Jānis Olševskis
 Alberts Lode
 Kārlis Dīcis (1961-1973)
 Ēriks Leimanis (1973-1994)
 Gaida Krūze (1994-2001)
 Uldis Rozenbergs (2001-2009)

Kā pašvaldība pagasts likvidēts 2009. gadā, iekļaujot Talsu novadā. Pagastā darbojas pagasta pārvalde, kuru ieceļ novada dome.

 Kolhozu laiki 
Tagadējā Ģibuļu pagasta teritorijā lielākais bija kolhozs "Draudzība", kas izveidojās no 15 nelielām kopsaimniecībām (lauksaimniecības arteļiem).

Pastendes pagasta Talsciema ciemā izveidojās trīs kolhoziː "Darba spars" (dibināts 1947. gada 2. decembrī), "Padomju karogs" (dibināts 1948. gada 29. augustā), "Zelta grauds" (dibināts 1949. gada aprīlī), kurus apvienoja 1950. gada jūlijā, paturot nosaukumu "Padomju karogs". Savukārt Pastendes ciemā bija divi kolhoziː "Sarkanais stars" (dibināts 1948. gada 11. janvārī), "Ļeņina ceļš" (dibināts 1948. gada 16. martā), kurus apvienoja 1950. gada 3. jūlijā, pieņemot nosaukumu "Raiņa kolhozs".

Stendes pagasta Kalešu ciemā izveidojās kolhozi "Darbs" (dibināts 1947. gada 22. decembrī), "Centība" (dibināts 1948. gada 2. augusts), "Zaļā zeme" (dibināts 1949. gada 30. martā), kuri 1950. gada jūlijā ("Darbs" un "Zaļā zeme") un 1960. gada martā ("Centība") pievienojās Ģibuļu ciema kolhozam "Uzvara".
Savukārt Ģibuļu ciemā bija kolhozi "Uzvara" (dibināts 1947. gada 27. novembrī), "Vārpu vainags" (vēlāk "Straume", dibināts 1949. gada 2. aprīlī), "Brīvais zemnieks" (dibināts 1949. gada 11. aprīlī), "Jaunais ceļš" (vēlāk "Darba ceļš", dibināts 1949. gada 24. aprīlī). "Straume", "Brīvais zemnieks" un "Darba ceļš" 1950. gada 30. jūlijā apvienojās, paturot nosaukumu "Darba ceļš".

Spāres pagasta Mazspāres ciemā izveidojās kolhozs "Zelta vārpa" (dibināts 1949. gada 3. aprīlī), bet Spāres ciemā "Spāre" (dibināts 1948. gada 19. decembrī), "Ausma" (dibināts 1949. gada 3. aprīlī), kuri 1950. gada 7. jūlijā apvienoti, paturot nosaukumu "Ausma".

1960. gada 1. decembrī kolhozi "Ausma", "Darba ceļš", "Padomju karogs", "Raiņa kolhozs" un "Uzvara" apvienojās, izveidojot tā laika Latvijas lielāko kolhozu ar centru Pastendē.

 Vēstures, arhitektūras un arheoloģijas pieminekļi 
Ģibuļu pagasta arheoloģijas, mākslas un arhitektūras pieminekļi koncentrējušies galvenokārt divās lielākajās muižās Pastendē un Spārē un to apkaimēs.

Bez zemāk uzskaitītajiem valsts aizsargātajiem pieminekļiem ir arī citas ievērojamas piemiņas vietas, kā Anša Lerha-Puškaiša vecāku un viņa darbu prototipu atdusas vieta "Cīruļu" kapsētā, piemineklis 1905. gada revolūcijas apspiešanas laikā kritušajiem Kalešos u.c.

 Vērtības grupa Pieminekļa veids Pieminekļa nosaukums Atrašanās vieta Pieminekļa datējums Valsts nozīmes Arheoloģija Māras kambaru alas — kulta vieta pie Kalešiem, Abavas krastā Valsts nozīmes Arheoloģija Muneju senkapi (Sudrabkalniņš) pie „Munejām” Vietējās nozīmes Arheoloģija Strautmaļu viduslaiku kapsēta Kaleši Vietējās nozīmes Arheoloģija Spāres pilskalns dienvidaustrumos no Spāres Valsts nozīmes Māksla Cilņu „Ģerboņu“ fragmenti Pastendes pils 1741. gads Valsts nozīmes Māksla Kāpņu margas Spāres pils 1790. gads Valsts nozīmes Arhitektūra Zemnieku sēta „Līkumi“ Kāņciems 1821. gads — 19. gadsimta vidus Valsts nozīmes Arhitektūra Mežsarga sēta „Uļitas“ 18. gadsimts — 19. gadsimta 1. puse Valsts nozīmes Arhitektūra Pastendes muižas apbūve Pastende 18. gadsimts — 19. gadsimta sākums Valsts nozīmes Arhitektūra Klēts Mordangas „Līkumi“ 19. gadsimta vidus Valsts nozīmes Arhitektūra Saimniecības ēka Mordangas „Līkumi“ 19. gadsimta vidus Valsts nozīmes Arhitektūra Dzīvojamā ēka Mordangas „Līkumi“ 1821. gads Valsts nozīmes Arhitektūra Kalpu māja Pastendes muiža 19. gadsimts Valsts nozīmes Arhitektūra Pils Pastendes muiža 18. gadsimts — 19. gadsimta sākums Valsts nozīmes Arhitektūra Pārvaldnieka māja Pastendes muiža 19. gadsimta sākums Vietējās nozīmes Arhitektūra Saimniecības ēkas (2) Pastendes muiža 19. gadsimta sākums Valsts nozīmes Arhitektūra Spāres luterāņu baznīca Spāre 1747. - 1926. gadi Vietējās nozīmes Arhitektūra Spāres skola Spāre 19. gadsimta vidus

 Iedzīvotāji 
Pagasta teritorijā 2024. gadā dzīvoja 2212 iedzīvotāji, tajā skaitā:
 1077 vīrieši (48,7%) un 1135 sievietes (51,3%),
 1368 (61,8%) darbspējas vecumā,
 390 (17,6%) jaunāki par darbaspējas vecumu,
 454 (20,6%) pensijas vecuma.

Iedzīvotāju vecuma struktūra (2024):Centrālās statistikas pārvaldes datu bāze

 Pavisam 0-4 5-9 10-14 15-19 20-24 25-29 30-34 35-39 40-44 45-49 50-54 55-59 60-64 65-69 70+ Vīrieši 1 077 50 79 64 62 60 61 80 91 70 70 74 68 84 63 101 Sievietes 1 135 76 67 54 49 50 52 77 78 62 58 78 78 97 73 186 Visi iedzīvotāji 2 212 126 146 118 111 110 113 157 169 132 128 152 146 181 136 287

 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 

 Nacionālais sastāvs 

 Apdzīvotās vietas 

Pagasta lielākās apdzīvotās vietas ir Pastende un Spāre.

Pastende kā apdzīvots apvidus pirmoreiz minēts 1288. gadā. Apdzīvota vieta sākusi veidoties tikai pēc Pastendes muižas uzcelšanas. Vēl 20. gadsimta 70. gados Pastendē bija tikai ~100 iedzīvotāju. Ciems sāka attīstīties, kad tas tika izvēlēts par apvienotā kolhoza «Draudzība» centru un uz turieni tika pārcelta ciema padome.

Spāres ciema pirmās mājas tika uzceltas 1898.—1901. gados sakarā ar stacijas izbūvi dzelzceļa līnijā Ventspils—Maskava. Ilgu laiku Spāre bija pagasta lielākā apdzīvotā vieta.

Citas lielākās pagasta apdzīvotās vietas ir bijušie kolhozu, vēlāk «Draudzības» iecirkņu centri Talsciems, Kraujas un Aizupes.

 Tips Ciems Iedzīvotāji(2008) Lielciems Pastende 844 Vidējciemi Aizupes 54 Spāre 384 Mazciemi Arkliņi 25 Dravnieki <10 Ģibuļi 33 Iliņi 11 Jaunzemes 51 Kaleši 24 Kraujas 26 Kurši 43 Līči 43 Mazspāre 9 Mordanga 15 Turkmuiža 15 Skrajciemi Gaviļnieki 33 Kaļķciems 16 Kāņciems 15 Ruņķi 15 Talsciems 85
Kursīvā norādītas apdzīvotās vietas, kas nav iekļautas adrešu reģistrā.

 Reliģija 
Pagastā atrodas viena baznīca — Spāres evaņģēliski luteriskās draudzes baznīca. Pamatakmens likts 1658. gadā. Tagadējo baznīcu 1747. gadā uzbūvējis toreizējais Spāres muižas īpašnieks barons Rādens. Baznīcu apmeklē galvenokārt tuvējās apkārtnes iedzīvotāji.

Pastendes un Ģibuļu apkārtnes iedzīvotāji, kā arī citu konfesiju pārstāvji pieder pie Talsu draudzēm: Talsu evaņģēliski luteriskās baznīcas, Talsu baptistu baznīcas, Talsu Romas katoļu baznīcas, kā arī pie Stendes evaņģēliski luteriskās baznīcas draudzēm.

 Ievērojamas personības 
 Ansis Lerhis-Puškaitis, folklorists un rakstnieks (1859—1903)
 Kārlis Dziļleja (Kārlis Tīfentāls), rakstnieks un literatūrkritiķis (1891—1963)
 Kārlis Draviņš, filologs (1901—1991)
 Fricis Makstnieks, karikatūrists (1936—1996)
 Intars Busulis, mūziķis (dzimis 1978.)
 Kristaps Ginters, padomju partijas un administratīvais darbinieks (1888—1968)

 Saimniecība 
Ģibuļu pagastā (ap 2000. gadu) bija 532 zemnieku saimniecības ar kopplatību 13 083 ha un 412 piemājas saimniecības 2539 ha kopplatībā. Lauksaimniecībā izmantojamā zeme 8959 ha, no tiem aramzeme 7020 ha, augļu dārzi 86 ha, pļavas 741 ha, ganības 1112 ha. Meži aizņem 18 513 ha, no tiem 15 027 valsts meži, krūmāji 261 ha, purvi 355 ha. Zemes vidējā kadastrālā vērtība 117 Ls/ha.

Lielākie darba devēji lauksaimniecībā SIA "Kalnnieki", SIA "Spāre", KKS "Pastende", SIA "Ausma 2004" un SIA "L.A.P", SIA "Qeenberry".

Nozīmīga nozare ir mežsaimniecība un mežizstrāde. Kuršos atrodas Talsu mežniecība. Lielākie uzņēmumi: SIA "Stende", SIA "Šķēles", Z/s "Madaras".

Attīstīta arī dīķsaimniecība, zvejniecība.

 Transports un sakari 
Pagasta teritoriju šķērso valsts nozīmes autoceļš A10 un pirmās šķiras autoceļš P120.

Pasažieru vilciena Rīga—Ventspils maršrutā pagasta teritorijā atrodas divi pieturas punkti: Spāre un Līči.

Pagasta teritorijā atrodas Talsu lidlauks.

Spārē pasta nodaļa (LV-3298). Pastendes, Dravnieku un Talsciema teritoriju apkalpo Talsu pasts (LV-3201).

 Izglītība un kultūra 
Vecākā skola tagadējā pagasta teritorijā, iespējams, bijusi Spāres skola, kas, pēc dažiem avotiem, minēta jau 1760. un 1770. gados, kaut arī 1830. un 1840. gados tur vairs skolas neesot bijis. Dokumentāli skolas sākums apstiprināts 1858. gadā. Līdz 1920. gadam skola bijusi divgadīga, līdz 1925. gadam — sešgadīga. 1940. gadā skola pārcelta uz Spāres muižas ēku. No 1946. gada 7 klašu pamatskola, vēlāk paplašināta līdz 8 un 9 klasēm. Slēgta 2012. gadā

Pirmā skola Pastendē dibināta, iespējams, ap 1838. gadu (pēc citiem avotiem 1841. vai 1858. gadā). Par skolas un arīdzan Irlavas skolotāju semināra aizgādni kļūst Pastendes barons Teodors Hāns. 1859. gadā tiek iesvētīta jaunā skolas ēka pie tagadējā autoceļa A10  no Pastendes. Barons sedzis lielāko daļu skolas un skolēnu uzturēšanas izdevumu, kā arī algojis vienu no skolotājiem. Līdz 1920. gadam pamatskolā bija 3 klases. Pirmās brīvvalsts laikā skolā bija 4 klases ar papildus pirmsskolas klasi. Ar 1945. gada. 1. septembri skolu pārceļ uz Pastendes muižas pili, kur darbojas kā 7 klašu pamatskola, ko vēlāk paplašina līdz 8 un 9 klasēm.

Ģibuļu pamatskolas ēka Kraujās uzbūvēta 1879. gadā par Stendes barona Brigena līdzekļiem. No 1920. gada I pakāpes pamatskola ar 4 klasēm. Skola slēgta 20. gadsimta 50. gados.

1920. gadā Aizupēs tiek nodibināta Pastendes II pamatskola. Skolai pārejot Stendes pagasta pakļautībā, to nosauc par Stendes Aizupju pamatskolu. Skola slēgta 1944. gadā.

1934. gadā dibināta 4 klašu pamatskola Līčos. Slēgta ap 1960. g.

2009. gadā pagastā darbojās divas izglītības iestādes:
 Pastendes pamatskola
 PII «Ķipars».

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Kurzeme
Kategorija:Talsu novada pagasti

Kategorija:Stendes pagasts