Suņveidīgie

Suņveidīgo apakškārta (Caniformia) ir viena no divām plēsēju apakškārtām. Visiem suņveidīgajiem dzīvniekiem ir raksturīgs pagarināts purns un nagi, kurus nevar ievilkt un paslēpt ķepās, kas ir tieši pretēji kaķveidīgo apakškārtas (Feliformia) dzīvniekiem. Vēl viena pazīme, kas tos atdala no kaķveidīgajiem, ir tā, ka suņveidīgajiem ir vairāk zobu, kā arī suņveidīgie dzīvnieki ir visēdāji, izņēmums ir lielā panda, kas pārtiek vienīgi no augu barības.

Suņveidīgo apakškārtā ietilpst 12 dzimtas, no kurām 3 dzimtas ir izmirušas, bet 9 dzīvojošas joprojām mūsdienās. Pirms kāda laika hiēnu dzimta (Hyaenidae) tika iedalīta suņveidīgo apakškārtā, bet šobrīd tā atrodas kaķveidīgo apakškārtā.

 Izplatība 
Suņveidīgo apakškārtas sauszemes dzīvnieki ir sastopami visos pasaules kontinentos, izņemot Anatarktīdu, toties jūras dzīvnieki apdzīvo visus pasaules okeānus un jūrasWilson, D. E., and D. M. Reeder: Mammal Species of the World. Johns Hopkins University Press, 2005. .

 Vēsture 
Suņveidīgie dzīvnieki pirmo reizi parādās paleocēnā pirms 65—55 miljoniem gadu, tie bija dzīvnieki, kas spēja kāpt kokos, un izskatā tie bija līdzīgi mūsdienu sermuļu dzimtai. Iespējams, ka senākais un visprimitīvākais dzīvnieks, kas atgādina suņveidīgos dzīvniekus, bija Miacis (latīniski), kuram bija asi nagi, tas spēja kāpt kokos, un tas bija visēdājs.

 Sistemātika 
 Suņveidīgo apakškārta (Caniformia)
 Lāču dzimta (Ursidae)
 †Lāčsuņu dzimta (Amphicyonidae)
 †Suņlāču dzimta (Hemicyonidae)
 Suņu dzimta (Canidae)
 Sermuļu virsdzimta (Musteloidea) 
 Jenotu dzimta (Procyonidae)
 Mazo pandu dzimta (Ailuridae)
 Sermuļu dzimta (Mustelidae)
 Skunksu dzimta (Mephitidae)
 virsdzimta Airkāji (Pinnipedia)
 Ausroņu dzimta (Otariidae)
 †Enaliarktīdu dzimta (Enaliarctidae)
 Roņu dzimta (Phocidae)
 Valzirgu dzimta (Odobenidae)

 Galerija 

 Atsauces 

Kategorija:Plēsēji