Hugo Rozenšteins

Hugo Rozenšteins ( — ) bija Latvijas Neatkarības kara dalībnieks, Latvijas Bruņoto spēku ģenerālis (1935), Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris. Pēdējais Latvijas Armijas štāba priekšnieks.

 Biogrāfija 
Dzimis Vecsalacas pagasta Svētciema "Mērniekos".Latvijas Kareivis "Izbraukšana uz Čekoslovākijas kaŗa akadēmiju." (30.09.26.)  Tēvs bija Svētciema dzirnavnieks. Pabeidzis vietējo skolu devās uz Rīgu, kur 1911. gadā pabeidza Rīgas reālskolu. 1914. gada 1. janvārī, kā I šķiras savvaļnieks iestājās Krievijas Impērijas armijā.Latvijas Kareivis "Paaugstinājumi armijā valsts svētkos" (16.11.35.) Dienēja 92. Pečoras kājnieku pulkā, kurš bija dislocēts Narvā. Sākoties Pirmajam pasaules karam jau 1. augustā kopā ar savu pulku nokļuva frontē. 23. septembrī Rozenšteins tika komandēts uz Vladimira kara skolu Petrogradā, bet vēlāk pārgāja uz Aleksandra kara skolu.Latvijas Kareivis "Divdesmit gadi virsnieka gaitās" (01.02.35.) 1915. gada 1. februārī viņš absolvēja šo karaskolu iegūstot praporščika dienesta pakāpi. Neilgu laiku viņš dienēja 24. rezerves bataljonā, bet vēlāk 25. rezerves bataljonā. Jūlijā tika iecelts par rotas komandieri 15. Tiflisas grenadieru pulkā. Decembrī paaugstināts par podporučiku. Vēlāk iecelts par bataljona komandieri. 1916. gadā paaugstināts par poručiku. 1917. gadā paaugstināts par štābskapitānu. Tajā pašā gadā bijis vairākkārt piekomandēts pie divīzijas un korpusa štābiem. 1917. gada decembrī, pēc Oktobra revolūcijas, atvaļinājās no dienesta. Kara laikā tika apbalvots ar IV šķiras Vladimira ordeni, II un III šķiras Staņislava ordeni un II, III, IV šķiras Annas ordeņiem. Pēc dienesta atstāšanas dzīvoja Maskavā, Tveras guberņā un Petrogradā. Pēc Brestas miera noslēgšanas, 1918. gada maijā, atgriezās Latvijā, kur apmetās pie vecākiem.

1918. gada 22. decembrī iestājās Latvijas Pagaidu valdības bruņotajos spēkos (vēlākā Latvijas armija). Dienestā ieskaitīts kapteiņa pakāpē. Sākotnēji dienēja 1. Latgales virsnieku rotā, bet jau 1919. gada 2. janvārī tika pārcelts uz Virsnieku rezerves rotu, kura nedaudz vēlāk kļuva par Neatkarības rotu. Pirmajā lielākajā kaujā 16. janvārī pie Lielauces, kur Rozenšteins komandēja vadu, tika smagi ievainots plecā.Latvijas Kareivis "Dzimtene" (03.10.33.) No kaujas lauka evakuēts uz Liepāju, bet februārī pārvests uz Vāciju. Jūlijā atgriezies Liepājā, kur turpinājis ārstēties lazaretē. Tā kā pēc ārstu slēdziena nav varējis turpināt dienestu frontē, tad 1. oktobrī ieskaitīts Armijas virspavēlnieka štābā, kur kļuva par Operatīvās daļas priekšnieka palīgu. Novembrī tika iecelts par Ārējās izlūkošanas nodaļas priekšnieku. 1920. gada martā paaugstināts par pulkvedi-leitnantu. No 1920. gada 5. septembra līdz 1921. gada janvārim bija kara aģents Vācijā.

1921. gada aprīlī atkal tika iecelts par Izlūkošanas nodaļas priekšnieku. 1924. gadā pabeidza vecāko virsnieku kursus. Vairākkārt izpildīja Armijas štāba Operatīvās daļas priekšnieka pienākumus. Darbojies arī kā lektors Augstākajos virsnieku kursos.Latvijas Kareivis "Kā virsnieki papildinājuši praktiskās zināšanas" (15.09.26.) 1926. gada 7. maijā apbalvots ar Igaunijas Brīvības krustu (I šķiras III pakāpi).Latvijas Kareivis "Mūsu virsnieku apbalvošana ar Estijas ordeni" (06.06.25.) 1926. gadā iestājies Čehoslovākijas Kara akadēmijā, kuru pabeidza 1928. gadā. 1928. gada 17. novembrī saskaņa ar Valsts Prezidenta pavēli armijai un flotei numur 330. paaugstināts par pulkvedi (skaitot no 18. novembri).Latvijas Kareivis "Latvijas Prezidenta pavēle armijai un flotei Nr. 329" (18.11.28.) Pēc tam, lai iegūtu bataljona komandēšanas, no 1928. līdz 1929. gadam bija bataljona komandieris 5. Cēsu kājnieku pulkā (2. Vidzemes kājnieku divīzijas sastāvā), bet, lai iegūtu pulka komandēšanas cenzu, no 1933. gada 15. maija līdz 1934. gadam komandēja 3. Jelgavas kājnieku pulku (1. Kurzemes kājnieku divīzijas sastāvā). 1932. gada 1. decembrī apbalvots ar Aizsargu Nopelnu krustu.Latvijas Kareivis "Iekšlietu ministris K.Kauliņš" (02.12.32.) Piedalījās 1934. gada 15. maija apvērsuma īstenošanā. 1935. gada septembrī Rozenšteinu iecēla par Augstākās kara skolas priekšnieku. 16. novembrī, reizē ar Ludvigu Bolšteinu, tika paaugstināts par ģenerāli (skaitot no 18. novembra).Latvijas Kareivis "Valsts Prezidenta 330. pavēle armijai un flotei" (17.11.35.) 1937. gada septembrī pārstāvēja Latvijas delegāciju Sarkanās armijas manevros Baltkrievijā.Latvijas Kareivis "Maršals Vorošilovs SPRS armijas manevru rajonā."

Pēdējā Hugo Rozenšteina atestācijas rakstā (1938. gada), kas saglabājies arhīvā, kuru apstiprināja Armijas štāba priekšnieks ģenerālis Mārtiņš Hartmanis, bija teikts:"Latvijas ģenerāļi (1918—1940):armijas komandieri un štāba priekšnieki" Rihards Treijs (2006. g.) 

1939. gada oktobrī tika iecelts par Armijas štāba priekšnieku. Pēc Latvijas okupācijas, 1940. gada 30. jūlijā, tika atvaļināts no dienesta. 29. augustā tika apcietināts Svētciema dzirnavās un pēc tam izvests uz Krievijas PFSR, kur viņam 1941. gada 9. jūlijā tika piespriests nāvessods, kas tika izpildīts 1941. gada 30. jūlijā.Vārpa I. Latviešu karavīrs zem Krievijas impērijas, padomju Krievijas un PSRS karogiem. Latviešu strēlnieki triju vēstures laikmetu griežos. — Tapals: Rīga, 2006. 

 Apbalvojumi 
 Sv. Vladimira ordenis, IV šķira (ar šķēpiem),
 Sv. Staņislava ordenis, II, III šķira (abi ar šķēpiem),
 Sv. Annas ordenis, II, III šķira (abi ar šķēpiem), IV šķira,
 Lāčplēša Kara ordenis, III šķira par kaujas nopelniem 1919. gada 16. janvārī,
 Triju Zvaigžņu ordenis, II, III šķira,
 Viestura ordenis, I šķira (ar šķēpiem),
 Aizsargu Nopelnu krusts,
 Latvijas Aizsardzības biedrības sudraba medaļa,
 Francijas Goda Leģiona ordenis, IV šķira,
 Igaunijas Brīvības krusts, I šķiras III pakāpe,
 Somijas Baltās Rozes ordenis, III šķira
 Lietuvas 10 gadu neatkarības medaļa
 Zviedrijas Šķēpa ordenis, III šķira,
 Polijas "Polonia Restituta" ordenis, II šķira,
 Polijas Drošsirdīgo krusts (ar un bez apkalumiem).

 Darbi 
Rozenšteins Latvijas armijas laikrakstā "Latvijas Kareivis"Latvijas Kareivis "Divīzijas kavalērijas uzdevumi" (03.02.28.), Latvijas Kareivis "Apvidus novērtēšana I" (28.09.27.), Latvijas Kareivis "Apvidus novērtēšana. II" (29.09.27.), Latvijas Kareivis "Smago ložmetēju uguns darbība" (23.09.27.)
, kā arī izdevumā "Militārais Apskats",Latvijas Kareivis "Militāržurnālu apskats" (12.07.32.), Latvijas Kareivis "Militārais apskats" (06.07.32.) u. c. publicēja vairākus rakstus, kas bija veltīti militārajai tematikai. Rozenšteins bija ar vairāku grāmatu autors, kuras bija veltītas militārajai jomai, tai skaitā:

 "Latvijas kara ģeogrāfija" (1932)
 "Kājnieku pulka aizmugures noorganizēšana kara laikā" (1937)
 "Divīzijas, pulka un bataljona vadības organizācija un darbības kara laikā" (1937)
 "Flanka un koncentriskais manevrs uzbrukumā" (1938)Latvijas Kareivis "Jaunas grāmatas Armijas štāba bibliotēkā" (13.03.38.)
 "Cīņa pret flanku manevru un ielenkta karaspēka kaujas darbība" (1938)Latvijas Kareivis "Jaunas grāmatas Armijas štāba bibliotēkā" (11.06.38.)
 "Latvijas armija 20. gados" (1940)H. Rozenšteins bija šīs grāmatas virsredaktors.

 Piezīmes un atsauces 

 Ārējās saites 

 Hugo Rozenšteina L.k.o.k. biogrāfija
 Īsa Hugo Rozenšteina biogrāfija 
 Intervija ar Hugo Rozenšteinu par viņa mācību gaitām Čehoslovākijas kara akadēmijā
 Militārais Apskats 1932.-4: "Vilcinājuma kauja. Darbība atklātā frontē"

Kategorija:Limbažu novadā dzimušie
Kategorija:Pirmā pasaules kara dalībnieki
Kategorija:Latvijas ģenerāļi
Kategorija:Aktīvais nacionālisms
Kategorija:Vladimira ordeņa kavalieri
Kategorija:Annas ordeņa kavalieri
Kategorija:Staņislava ordeņa kavalieri
Kategorija:Lāčplēša Kara ordeņa kavalieri
Kategorija:Triju Zvaigžņu ordeņa lielvirsnieki
Kategorija:Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Kategorija:Viestura ordeņa lielkrusta komandieri
Kategorija:Ar Goda Leģiona ordeni apbalvotie
Kategorija:Ar Somijas Baltās Rozes ordeni apbalvotie
Kategorija:Padomju represijās nogalinātie