Auglis

Auglis () botānikā ir segsēkļu vairošanās orgāns, kas sēklu nogatavošanās laikā attīstās no auglenīcas. Daudzus augļus cilvēki lieto uzturā.

 Uzbūve 
Augļus sedz augļapvalks jeb perikarps. Parasti tas veidojas no auglenīcas sienas, bet var piedalīties arī citas zieda daļas. Augļiem nogatavojoties, perikarps diferencējas, un tajā izšķir trīs kārtas: 
 ārējo — eksokarpu jeb epikarpu,
 vidējo — mezokarpu,
 iekšējo — endokarpu.

Augļapvalks var būt gan sulīgs, gan sauss. Sulīgiem augļiem visbiezākā kārta ir mezokarps. Tā šūnās ir daudz šūnsulas, kas satur cukurus, minerālvielas vai eļļas. Ja sulīgā auglī ir tikai viena sēkla, to ietver kauliņš, kas rodas no pārkoksnēta endokarpa.Rokasgrāmata bioloģijā. Rīga : Zvaigzne ABC, 2015. 167.-169. lpp. ISBN 978-9934-0-1595-3 Sausiem augļiem augļapvalks ir plāns. Ja tas saaug ar sēklapvalku, tad augli praktiski nevar atšķirt no sēklas, piemēram, dažādu labības augu - rudzu, miežu, auzu graudi. No eksokarpa var attīstīties matiņi, spārni, āķveida izaugumi un citi veidojumi, kas palīdz sausajiem augļiem izplatīties.

 Forma un izmērs 
Augļu formas var būt dažādas. Tas galvenokārt ir atkarīgs no augu sugas. Pēc formas izšķir apaļus, sfēriskus, koniskus, cilindriskus, gandrīz cilindriskus, eliptiskus, ķīļveida, olveida, sirdsveida, zvanveida, iegarenus, neregulārus un citu formu augļus. Būtībā katrai sugai ir raksturīga sava īpašā augļu forma.

 Klasifikācija 
Ir divu veidu augļu klasificēšanas tipi: morfoloģiskā un ģenētiskā klasifikācija.
Morfoloģiskās klasifikācijas pamatā ir augļapvalka veids (sauss, sulīgs), sēklu skaits auglī un augļa atvēršanās veids. Vienkārši augļi attīstās no zieda ar vienu auglenīcu, kopaugļi — no zieda ar vairākām auglenīcām, bet augļkopas veidojas, saaugot vienas ziedkopas augļiem.

 Morfoloģiskā klasifikācija sulīgie augļi vienkārši sulīgie augļi hesperīds (citrusaugi)  oga (tomāti, ķirbji, jāņogas) kaulenis (ķirši, persiki, plūmes) ābols (āboli, bumbieri, cidonijas) sulīgie kopaugļi riekstiņu kopaugļi (zemenes) kauleņu kopaugļi (avenes) augļkopas zīdkoka auglis ananass vīģe sausie augļi neveroņi rieksts (lazdas) riekstiņš (gundegas) sēklenis (pienenes) grauds (rudzi, mieži) veroņi somenis (purenes) pogaļa (magones) pāksts (zirņi) pākstenis (zvērenes) pākstenītis (plikstiņi) skaldaugļi (dilles, ķimenes) sausie kopaugļi riekstiņu kopaugļi someņu kopaugļi

 Ķīmiskais sastāvs 
Svaigos augļos lielāko daļu aizņem ūdens, kas tajos parasti ir vairāk par 70%. Augļi vidēji ir bagātāki ar ogļhidrātiem nekā dārzeņi, bet pārējo uzturvielu vidējie daudzumi augļos un dārzeņos ir diezgan līdzīgi un nelieli. Olbaltumvielas tajos parasti ir ne vairāk kā 3,5%, bet tauki ne vairāk kā 0,5%, tomēr abi ir bagāti ar dažādiem vitamīniem, minerālvielām un polifenoliem.

Augļu un dārzeņu vidū ir arī izņēmumi, kuros iepriekšminēto vielu daudzumi var stipri pārsniegt vai arī būt zem noteiktajām robežām. Piemēram, pākšaugi: pupas un zirņi ir bagāti ar olbaltumvielām, savukārt olīvās, avokado un saldajā kukurūzā ir salīdzinoši daudz tauku.

 Atsauces 

 Ārējās saites