Zarnu nūjiņa

Zarnu nūjiņa (, saīsināta kā E. coli) ir gramnegatīva nūjiņveida baktērija, kas parasti atrodama siltasiņu dzīvnieku zarnu traktā. Tās garums ir aptuveni 1 mikrometrs, tomēr tas plaši variē atkarībā no celma. Tā ir fakultatīvi aeroba, kas nozīmē, ka var izdzīvot gan skābekļa, gan bezskābekļa apstākļos. E. coli ir radniecīga dažādām patogēnām baktērijām, kā Salmonella, Klebisella, Serratia, kā arī Yersinia pestis, kas ir plašāk zināms kā mēra izraisītājs. Vairums zarnu nūjiņas paveidu ir nekaitīgi, bet daži, piemēram, O157H7 var izraisīt nopietnu pārtikas saindēšanos un būt par iemeslu pārtikas produktu izņemšanai no tirgus. . Baktērijas nekaitīgie paveidi veido daļu no zarnu mikrofloras un mēdz nodrošināt nesējorganismu ar vitamīnu K2,Bentley, R, Meganathan, R., Biosynthesis of Vitamin K (menaquinone) in Bacteria, Bacteriological Reviews, 1982, 46(3):241-280. Review.  un kavēt patogēno baktēriju vairošanos zarnu traktā.Hudault, S.; J. Guignot and A.L. Servin (July 2001). "Escherichia coli strains colonizing the gastrointestinal tract protect germfree mice against Salmonella typhimurium infection." Gut 49:47-55. .Reid, G.; J. Howard and B.S. Gan (September 2001). "Can bacterial interference prevent infection?" Trends in Microbiology 9(9):424-428. .

 Izmantošana pētniecībā 
E. coli ir viens no visplašāk izmantotajiem organismiem zinātnē, viens no vislabāk izpētītajiem baktēriju modeļorganismiem. Kā prokariots E. coli sniedz būtisku izpratni par šūnu procesiem, ko iespējams attiecināt uz augstākiem organismiem. Escherichia coli ir bijis pielietots fundamentālos zinātnes atklājumos, daudzi no kuriem tika apbalvoti ar Nobela prēmiju. Piemēram, Artūram Kornbergam un Severo Očoa 1959. gadā pasniegtā Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā ''par ribonukleīnskābes un dezoksiribonukleīnskābes bioloģiskās sintēzes mehānismu atklāšanu'' un 1969. gadā Maksam Delbrukam, Alfrēdam Heršijam un Salvadoram Lurijam pasniegtā prēmija "par viņu atklājumiem saistībā ar vīrusu replikācijas mehānismu un ģenētisko struktūru", kas tika veikti, pētot vīrusu replikāciju baktērijās.

Iemesli E. coli popularitātei zinātnē ir ātra augšana, relatīvi zemas barotņu izmaksas, plaši pieejama informācija par baktērijas ģenētiku un genomu, kā arī tas, ka daudzi no E. coli celmiem ir cilvēkam nekaitīgi, tātad piemēroti demonstrācijām mācību procesā skolās un universitātēs. 1997. gadā tika noteikta pilna E. coli celma K-12 genoma sekvence.

 Loma slimību izraisīšanā 
Bīstamais paveids O157H7 līdz 1980. gadiem tikpat kā nebija pazīstams. Tiek uzskatīts, ka tas attīstījies rūpnieciskajās lopsaimniecībās ar graudiem baroto teļu zarnu traktā. Šajās fermās teļi tiek baroti ar graudiem, jo tie ir barojoši un palielina ražību. Šādas barošanas blakne ir skābuma līmeņa paaugstināšanās teļu kuņģos un tieši tādā vidē O157H7 vairojas.

2003. gadā publicētā pētījumā tika norādīts, ka bīstamais zarnu nūjiņas paveids atrodams 30 — 80% teļu. Tajā pašā publikācijā minēts arī, ka govīm, kuras no graudu barības pārgāja uz lopbarību, piecu dienu laikā O157 klātesamība samazinājās 1000 reizes.
Zarnu nūjiņas baktērijas atrodamas jebkurā ar ekskrementiem saindētā pārtikā vai cilvēku komensālajās baktērijās. Gadījums ASV ar zarnu nūjiņu inficētajiem spinātiem un ķiplokiem ļauj secināt, ka arī veģetāri produkti šajā ziņā var būt veselībai bīstami.Taco Bell removes green onions after outbreak  Dec. 6, 2006 MSNBC 2005. gadā cilvēki, kas lietoja marķētus trīskārt mazgātus un fasētus salātus, inficējās ar zarnu nūjiņām un arī 2007. gadā tika atklāts, ka kādu marķētu salātu sastāvā ir zarnu nūjiņas.Dole Lettuce Recalled in U.S., Canada By Lisa Leff Associated Press Šī baktērija ir atrasta arī nepasterizētā āboluApple Cider & E. Coli Food Safety Update Retrieved July 26, 2007 un apelsīnu sulā, pienā, lucernas dīgstosRaw Sprouts pose Salmonella and E. coli 0157 risk, says FDA  Medical Reporter Retrieved July 26, 2007 un pat ūdenī.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Escherichia coli datubāze (angliski)

Kategorija:Baktērijas