Aglonas pagasts

Aglonas pagasts ir viena no Preiļu novada teritoriālajām vienībām. Atrodas novada dienvidaustrumos Rušona dienvidu krastā. Robežojas ar Krāslavas novada Grāveru, Kastuļinas, Šķeltovas, Augšdaugavas novada Ambeļu un Višķu un Preiļu novada Rušonas pagastiem. Pagasta centrs atrodas Aglonā.

 Daba 
Pagasta reljefu veido Latgales augstienes rietumu mala. Teritorija ļoti bagāta ar ezeriem.

 Hidrogrāfija 
 Upes  
Paršučka, Tartaks, Zelta upīte.

 Ezeri un ūdenskrātuves 
Aglonas ezers, Bieržgaļa ezers, Biešons, Ciriša ūdenskrātuve, Cirišs (ar Akmeņu salu, Alkšņu salu, Jauno salu, Jokstu salu, Laiviņu salu, Liepu salu, Mazo Alkšņu salu un Upursalu), Dzierkaļu ezers, Dziļūksnis, Gluhoje, Glušoks, Guļbinka, Itiņka, Jagodku ezers, Kameņecas Ilzs, Katleņš, Kazimirovkas ezers, Lielais Dubuļkas ezers, Martas ezers, Mazais Dubuļkas ezers, Nierezers, Oposta ezers, Pakalnis, Piertspakurs, Raudiņu ezers, Ruskuļu ezers, Salenieku dzirnavezers, Sekļa ezers, Skudriņka, Terehovas ezers, Tūleišu ezers.

 Purvi 
Akatnīku pūrs, Biernānu-Mikānu pūrs.

 Vēsture 
Mūsdienu Aglonas pagastā vēsturiski atradās Finfa muiža (Gut Fimf, Fintmuiža) un Kameņecas muiža (Gut Kamieniec, Jaunaglona). Pagasts izveidots Daugavpils apriņķī 1936. gadā pēc atdalīšanas no Kapiņu pagasta. 1945. gadā pagastā izveidoja Aglonas, Jaundzemu, Krācītes, Rušona, Runtuļu un Salinieku ciema padomes, bet 1949. gadā pagastu likvidēja. 1954. gadā Aglonas ciemam pievienoja Krācītes ciemu, 1960. gadā — Salinieku ciemu. No 1949. līdz 2009. gadam pagasta teritorija ietilpa Preiļu rajonā, bet pašu pagastu atjaunoja 1990. gadā.  2009. gadā tas kļuva par vienu no Aglonas novada pagastiem, bet 2021. gadā iekļauts Preiļu novadā.

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.OSP

 Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Aglona un Jaunaglona.

Lielciems: Aglona (1066 iedz.)

Vidējciems: Jaunaglona (375)

Mazciemi: Ciriša Ruskuļi, Kapiņi (48), Rajecki(15), Starodvorje(33)

Aprūpes ciems: Salenieki (88)

Skrajciemi - 48

Citas apdzīvotas vietas - 35  

 Saimniecība 
1960. gadā uz Tartaka upes uzcēla Ciriša HES (2 MW), kas bija lielākā Latgalē.

Pie Saliniekiem atrodas liels kūdras purvs, tuvumā atrodas saldūdens kaļķu atradne (krājumi 150 tūkstoši m3).

 Transports 
Aglonā krustojas autoceļi P62 Krāslava-Madona un P60 Aglona-Dagda.

 Izglītība un kultūra 

1958. gadā pie Rušona ezera tika izveidota limnoloģiskā (iekšējo ūdeņu pētniecības) laboratorija.

 Apskates vietas 

 Aglonas bazilika
 Aglonas kara muzejs
 Aglonas katoļu klosteris
 Aglonas svētavots
 Akatnīku pilskalns
 Bērzgales (Biržgaļu) katoļu baznīca un zvanu tornis
 Biešēnu pilskalns (Biešona pilskalns)
 Cirīša ezera dabas parks
 Ciriša HES
 Fintmuižas ozols
 Gorodokas pilskalns (Gorodoka pilskalns)
 Gūtiņu pilskalns (Gūteņu pilskalns)
 Jaunaglonas novadpētniecības muzejs
 Kameņecas dzirnavas
 Kameņecas Lielais akmens - kulta vieta
 Kameņecas muiža
 Kristus karaļa kalns
 Madalānu pilskalns un senkapi (Madaļānu pilskalns)
 Maizes muzejs
 Reuta kalns - pilskalns
 Ruskuļu Lielais akmens - kulta vieta
 Sapņu dabas taka
 Sekļu pilskalns
 Skuju pilskalns
 Starodvorjes vecticībnieku lūgšanu nams
 Upursalas pilskalns (Upurkalns) ar apmetni
 Valaiņu pilskalns

 Arheoloģijas pieminekļi 

 Biešēnu pilskalns
 Gorodokas pilskalns
 Gūtiņu pilskalns
 Jokstu senkapi (Mogiļņiks, Jokstu kurgāns)
 Kapiņu senkapi
 Leitānu senkapi
 Livdanišķu senkapi
 Madalānu pilskalns un senkapi
 Reuta kalns - pilskalns
 Sekļu - Daukstu senkapi
 Sekļu pilskalns
 Skuju pilskalns
 Skuju senkapi
 Siladaukstu senkapi
 Upursalas pilskalns (Upurkalns) ar apmetni
 Valaiņu pilskalns

 Atsauces 

Kategorija:Latgale
Kategorija:Preiļu novada pagasti