Lūznavas pagasts

Lūznavas pagasts ir Rēzeknes novada teritoriāla vienība tā dienvidu daļā. Robežojas ziemeļos ar Ozolaines pagastu, austrumos ar Čornajas pagastu, dienvidos ar Mākoņkalna un Maltas pagastiem, rietumos ar Silmalas pagastu. Pagasta centrs atrodas Lūznavā.

 Daba 
Daļa pagasta teritorijas ietilpst Rāznas nacionālajā parkā.

 Hidrogrāfija 
 Ezeri 
Pagasta teritorijā ir desmit ezeri:

Dupānu ezers, Harčenku ezers, Kiuleņu ezers, Rāznas ezers, Rubčinskas ezers, Serpovkas ezers, Špogu ezers, Ūzulišķu ezers,Viertiukšņa ezers, Zosnas ezers.

 Upes 
Pagasta teritorijā ir trīs upes:

Kozupe, Malta, Viertiukšne.

 Vēsture 
Pagastā agrāk atradās Laizēnu muiža, Lūznavas (Dlužņevas, Glužņevas) nosaukums cēlies no tās īpašnieku brāļu Dlužņevsku vārda. 1870. gados viņi pārdeva savus īpašumus ģenerālim Staņislavam Kerbedzim, pēc kura projekta esot uzcelta Lūznavas muiža (1905-1911) un izveidots parks.

1945. gadā Rēzeknes apriņķa Maltas pagastā izveidoja Špēļu ciema padomi. Špēļu ciems ietilpis Maltas (1949-1959) un Rēzeknes (pēc 1959. gada) rajonos. 1954. gadā Špēļu ciemam pievienoja likvidēto Vertukšņas ciemu, 1960. gadā padomju saimniecības "Malta" un sanatorijas "Rāzna" teritorijas pievienoja Maltas strādnieku ciematam, 1965. gadā Špēļu ciemam pievienoja daļu no Maltas lauku teritorijas, 1971. gadā — daļu likvidētā Bumbišķu ciema un Zosnas ciema padomju saimniecības "Malta" teritoriju. 1989. gadā Špēļu ciemu pārdēvēja par Lūznavas ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Lūznavas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāvas Rēzeknes novadā.

 Kultūras pieminekļi 
Pagasta teritorijā ir septiņi valsts nozīmes un septiņi vietējās nozīmes kultūras pieminekļi.

Valsts nozīmes arhitektūras pieminekļi:

 Zosnas muižas kungu māja
 Zosnas muižas apbūve
 Lūznavas muižas parks
 Lūznavas muižas klēts
 Lūznavas muižas kungu māja (Jaunā pils)
 Lūznavas (Glužņevas) muižas apbūve

Valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis - Višķeru senkapi.

 Apskates objekti 
Pagastā ir vairāki apskates objekti. Tie ir:
 Lūznavas muiža
 Zosnas muiža
 Zosnas katoļu baznīca
 Ismeru vecticībnieku baznīca

 Iedzīvotāji 
Pagastā apmēram 60% iedzīvotāju ir latvieši, bet 40% krievi, pārsvarā vecticībnieki.

 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.OSP

1897. gadā ieskaitot 650 vecticībniekus.

 Apdzīvotās vietas 
Astiki, Dupini, Grumuži, Gudeļi, Harčenki, Ismeri, Kivleņi, Ļadi, Lūznava, Maiziki, Markovka, Mostovaja, Pustoška, Pušbāri, Rabskova, Regži, Rubčinska, Rutki, Serpovka, Skradeļi, Soboļi, Stilbi, Turčāni, Ūzuliški, Veczosna, Vertukšne (Vertukšņa), Višķeri un Zosna

 Reliģija 
Pagastā atrodas Ismeru vecticībnieku draudzes dievnams, kā arī Zosnas Svētā Erceņģeļa Miķeļa Romas katoļu baznīca, kas atrodas Zosnas muižas apbūves teritorijā. Tā tika celta 1800. gadā, pārbūvēta 1825. gadā. Baznīcā atrodas slavena altārglezna "Madonna ar bērnu" un krucifikss, kas ir vēl vecāks, nekā pati baznīca.

 Saimniecība 
 Transports 

 Izglītība un kultūra 

 Atsauces 

Kategorija:Latgale
Kategorija:Rēzeknes novada pagasti

Kategorija:Maltas pagasts