1601. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1601. gada notikumi Latvijas teritorijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas novadi atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā, bet Piltenes apgabals un Grobiņas apgabals nebija pakļauti Kurzemes hercogam. Vidzemes un Latgales novadi atradās Livonijas hercogistes sastāvā. Šajā gadā notika karadarbība starp Zviedrijas un Polijas-Lietuvas kopvalsts karaspēkiem (Poļu—zviedru karš), 1601. gada laikā poļiem un lietuviešiem izdevās atkarot lielāko daļu no Vidzemes teritorijas.

 Valdnieki 
 Livonijas lielhercogs bija Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa. Pārdaugavas hercogistes daļu uz kādu laiku bija iekarojis zviedru karaspēks un pakļāvis Zviedrijas reģentam Kārlim IX.
 Kurzemes un Zemgales hercogistes Kurzemes daļu pārvaldīja Vilhelms Ketlers, bet Zemgales un Sēlijas daļu viņa brālis Frīdrihs Ketlers.
 Notikumi Latvijas teritorijā 
 Nezināms laiks vai visa gada laikā 

 Poļu—lietuviešu karaspēks ieņēma Koknesi, kuru bija aplencis zviedru karaspēks un K. Radzivila vadībā zviedrus atspieda līdz Raunai.
 Vidzemes daļā, ko bija iekarojuši zviedri, notika arklu revīzija.
 Kaujā pie Raunas poļu—lietuviešu karaspēks cieta smagu sakāvi un bija spiests atkāpties uz Rīgu.
 Karadarbības rezultātā Vidzemē izcēlās liels bads. Vidzemes bada cietēji devās uz Rīgu pēc maizes, tomēr Rīga palīdzēt nebija spējīga. Rīgas ārpilsetā tika atjaunots Jura hospitālis, kur izsniedza ēdienu bada cietējiem, taču šī palīdzība nespēja mazināt badu, un Rīgas piepilsētās no bada nomira daudz cilvēku.
 Bauskas pilī tika rīkots Kurzemes hercogistes landtāgs (muižnieku delegātu sapulce), kurā tika apspriesti svarīgākie hercogistes jautājumi.
 Kurzemnieku Bruņniecības vadītāja (Ritterschaftshauptmann) amatu atstāja Jēkabs fon Šverins (Jacob von Schwerin) un viņa vietā stājās Johans fon Nolde (Johann von Nolde).
 Saira Rīgas humānistu pulciņš. Rīgu atstāja humānisti—Dāvids Hilhens un Georgs Cīglers. Epidēmijā nomira Daniels Hermanis.
 Jakobs Rābs pabeidza Rīgas Doma baznīcas ērģeļu prospekta būvi. Šis renesanses stilā būvētais ērģeļu prospekts ir viens no vecākajiem saglabātajiem ērģeļu prospektiem Eiropā.
 Mollīna tipogrāfija izdeva 6 jaunas grāmatas.

 Janvāris 
 7. janvāris — 3000 vīru liela zviedru armijas vienība Sēdermanlandes hercogs Kārļa vadībā Cēsu kaujā cieta smagu sakāvi pret poļu-lietuviešu spēkiem Meceja Dembiņska un Jirgena fon Fārensbaha vadībā.

 Februāris 
 16. februāris — Kurzemes bruņniecība Bauskā iesniedza hercogam Frīdriham sūdzību par valsts likumdošanas nekārtību.

 Marts 
 Marts — zviedri ieņēma Krimuldas un Turaidas pilis un novadu, Bartolds Vihmans pārgāja zviedru pusē.
 7. marts — Ventspilī iebrukušie zviedri Kuldīgas tirgus laukumā sodīja ar nāvi Ventspils birģermeistaru Hansu Jungi.

 Maijs 
 Kārlis IX nosūtīja savas propozīcijas Vidzemes bruņniecības un muižniecības kārtām, kuras sevi turēja atbildīgas par zemes valdīšanu, par tā sauktajiem padošanās noteikumiem, kā arī par to programmu, kādu Zviedrija cēla priekšā. Padošanās noteikumi iekļāva arī punktus par zemnieku bērnu skološanu, kā arī zemnieku tiesību noteikšanu.
 Cēsis notika Vidzemes landtāgs, kurā Vidzemes muižnieki zvērēja uzticību Zviedrijai.
 16. maijs - Kaujā pie Burtnieku pils krita zviedru feldmaršals Kārlis Horns.
 21. maijs — Daugavā pie Rīgas iebrauca zviedru karakuģi.
 31. maijs — zviedru karakuģi atstāja Rīgu un atgriezās Zviedrijā.

 Jūnijs 
 9. jūnijs — zviedru kuģi vēlreiz ieradās pie Rīgas, taču drīz vien atgriezās atpakaļ.
 23. jūnijs — poļi sakāva zviedrus Kokneses kaujā.

 Jūlijs 
 5. jūlijs — zviedru karakuģi ieradās Daugavā atkal un sāka karadarbību pret Rīgu, taču nesekmīgi.

 Augusts 
 19. augusts — Hercogs Kārlis ar zviedru karaspēku nonāca līdz Rīgai. Notika karaspēku sadursmes pie Rīgas vaļņiem, tika apšaudīta Rīga, taču Rīgu ieņemt zviedri nespēja. Tomēr tika nodedzinātas Rīgas priekšpilsētas un izcirsti augļu dārzi.

 Septembris 
 18. septembris — pēc nesekmīgām zviedru cīņām ar poļiem Vidzemē, Kārlis atteicās no Rīgas aplenkšanas, un zviedru kuģi galīgi atstāja Rīgu.
 Septembris — poļu apdraudētie zviedri izdedzināja Krimuldas pili un atstāja tās novadu.

 Oktobris 
 18. oktobris - 15 000 lielais poļu karaspēks sāka Valmieras aplenkumu.

 Decembris 
 18. decembris - poļu karaspēks ieņēma Valmieru.

 Dzimuši 
 Turaidas Maija (Roze), par kuru vēlāk tika izveidota leģenda par Turaidas Rozi (mirusi 1620.)

 Miruši 
16. maijs — Kārlis Horns (Carl Henriksson Horn af Kanckas), Zviedrijas feldmaršals (dzimis ap 1550.)
29. decembris — Daniels Hermanis, Rīgā dzīvojošs humānists un dzejnieks, vairāku grāmatu autors.  (dzimis 1543.)

Latvija

Kategorija:Notikumi Latvijā pēc gada