Parex banka

AS "Parex banka" bija viena no lielākajām Latvijas komercbankām, kas dibināta 1992. gadā un bankrotēja 2008. gada decembrī. Tā piederēja Valērijam Karginam un Viktoram Krasovickim.
Latvijas valsts ieguldījums "Parex bankas" glābšanā kopš 2008. gada nogales kopumā bija aptuveni 800 miljoni latu, kas bija viens no iemesliem, kādēļ Latvijas valdība bija spiesta uzņemties vairākus miljardus latu lielas parādsaistības, lai pārvarētu finanšu un pārvaldes krīzi. 2011. gadā tika atzīts, ka Latvijas valsts nevarēs atgūt visus līdzekļus, kas tika ieguldīti, lai glābtu Parex banku.

2012. gada 15. martā Latvijas Finanšu un kapitāla tirgus komisija (FKTK) anulēja bankas kredītiestādes licenci un no 8. maija banka uzsāka darbu kā problemātisko aktīvu pārvaldīšanas uzņēmums AS "Reverta".

 Ekonomiskā darbība 
Valērijs Kargins un Viktors Krasovickis, kuriem piederēja valūtas maiņas punktu tīkls, 1992. gadā dibināja banku Parex. Parex bankas filiāles atradās Berlīnē, Stokholmā, Viļņā un Tallinā, kā arī biroji Maskavā, Kijivā, Baku un citās pilsētās. Kopā šajā uzņēmumā 13 valstīs strādāja 2000 darbinieki.

Pēc bankrota 2008. gada decembrī 81,83% "Parex bankas" akciju piederēja Latvijas Privatizācijas aģentūrai, 14,61% - Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankai, bet 3,56% - mazākuma akcionāriem.
2010. gada augustā notika "Parex bankas" labo aktīvu pārēja uz jaunizveidoto "Citadele banku", bet "Parex bankas" galvenais uzdevums bija valsts ieguldījumu atgūšana. "Parex bankā" pēc sadalīšanas palika aptuveni 5000 klientu un tās darbība vērsta uz aktīvu atgūšanu, kredītu restrukturizāciju un pārņemto nekustamo īpašumu pārvaldīšanu.

Bankas portfelis 2010. gada augustā veidoja 830 miljonus latu. Divas trešdaļas veidoja Baltijas valstu, bet trešdaļu NVS valstu aktīvi, lielākoties Krievijā un Ukrainā.

 Sabiedriskā loma 
Kopš Latvijas otrās neatkarības pirmsākumiem Valērijs Kargins un Viktors Krasovickis ar bankas starpniecību ir sponsorējuši daudzas politiskās partijas, tai skaitā partiju "Latvijas Ceļš", partiju apvienību "Saskaņas Centrs", arī partiju TB/LNNK. Daudzi Latvijas politiķi ir strādājuši šajā bankā, piemēram, bijušie premjeri no "Latvijas ceļa" Valdis Birkavs un Andris Bērziņš ir bijuši ilggadēji Parex bankas valdes locekļi.

 Alfa Bank piedāvājums 
2007. gadā Latvijas-Krievijas pārstāvis Pjotrs Avens no Alfa Bank piedāvāja iegādāties Parex banku no Kargina un Krasovicka, tomēr Kargins un Krasovickis pieprasīja 1 miljardu eiro, kas Avenam nebija pieņemami.

2008. gada oktobrī Baltic Screen lēsa, ka Krasovicka bagātība bija 207 miljoni latu (291 miljons eiro) un Kargina bagātība bija 220 miljoni latu (309 miljoni eiro).

 Bankrots un akciju pārņemšana 

2008. gadā bankas vadība noliedza baumas par Parex bankas likviditātes problēmām. Kā liecina ASV vēstniecības ziņojumi uz Vašingtonu, 2008. gada 22. oktobrī Kargins neoficiāli vērsās pie Godmaņa valdības ar lūgumu palīdzēt, tajā pašā laikā stāstot FKTK, ka bankā "viss ir kārtībā". Pirmajā brīdī Finanšu ministrija palīdzību atteica, taču jau 8. novembrī Godmaņa valdība noslēdza vienošanos ar bankas īpašniekiem un Latvijas valsts par simbolisku cenu nopirka 51% Parex bankas akciju. Lēmumu, vai glābt Parex banku vai ļaut tai bankrotēt, pieņēma īpaša valdības komisija: Finanšu ministrijas valsts sekretārs Mārtiņš Bičevskis kopā ar I. Godmani un A.Slakteri.

Bankas pārņemšanas līgums paredzēja saglabāt amatus Karginam un Krasovickim, nodrošinot iespēju vēlāk atgūt pilnīgu kontroli pār banku, kad par valsts līdzekļiem situācija bankā būs normalizēta. 
2008. gada 17. novembrī Rīgā ieradās Starptautiskā Valūtas fonda, ES, Zviedrijas valdības un Zviedrijas centrālās bankas pārstāvji - ārvalstu finansistiem iepazīstoties ar Latvijas ekonomisko stāvokli un Parex bankas pārņemšanas darījuma struktūru, SVF stingri uzstāja uz simtprocentīgu bankas nacionalizāciju. Latvijas bankas prezidents Ilmārs Rimšēvičs 24. novembrī atzina, ka SVF pārstāvjiem nav saprotama Godmaņa valdības radītā situācija, "kas ļauj Karginam un Krasovickim gūt labumu uz valsts rēķina". Premjers Ivars Godmanis un satiksmes ministrs Ainārs Šlesers vēl 26. novembra sarunā ar ASV vēstnieku uzstāja, ka atteiksies no SVF miljardu aizdevuma piedāvājuma, "ja valūtas fonds uzstās uz 8. novembrī noslēgtās vienošanās pārskatīšanu ar Parex banku." Mēneša laikā, kamēr "Parex bankai" nebija noteikti saistību ierobežojumi, Valērijs Kargins un Viktors Krasovickis uz ārvalstu kontiem pārsūtīja milzīgas naudas summas. Kad vismaz 400 000 000 latu bija aizplūduši nerezidentiem ārpus Latvijas, valdība 1. decembrī uzlika ierobežojumus naudas plūsmai Parex bankā. 4. decembrī finanšu ministrs Atis Slakteris informēja ASV vēstnieku, ka valdība ir mainījusi savu nostāju un atbalsta SVF un ES prasību pilnībā nacionalizēt Parex banku, pārņemot to valsts īpašumā.

Valdības nostājas maiņas formālais iemesls bija finanšu trūkums, taču publiskotie ASV vēstniecības ziņojumi liecina, ka patiesībā Latvijas valdība ieguldīja Parex bankā nodokļu maksātāju miljonus, lai Parex banka paspētu nokārtotu savas saistības ar nerezidentiem. 3. decembrī LR Ministru kabineta ārkārtas sēdē nolēma pārņemt 84,83% "Parex bankas" akciju, papildus jau iepriekš pārņemtajam 51% bankas akciju iegūstot arī bankas līdzšinējiem lielākajiem akcionāriem Valērijam Karginam un Viktoram Krasovickim atlikušos 34% akciju.

Saskaņā ar "Parex bankas" 2008. gada pārskatu, līdz bankrotam un bankas pārņemšanai decembrī bankas akcionāri un viņu ģimenes locekļi kopumā bija ieguldījuši 18 miljonus latu un 40 miljonus eiro (28 miljonus latu) jeb kopā ap 46 miljoniem latu. Kapitāls bija piesaistīts ar sešu mēnešu Rigibid likmi plus 3% latiem - kopējā likme ap 12,7%, trīs mēnešu Euribor plus 4,55% eiro - tobrīd kopējā likme bija ap 5,3%, kā arī fiksētām likmēm - 11% un 12% gadā - eiro kredītiem. Šie līdzekļi palika bijušo bankas īpašnieku rīcībā arī pēc visu amatu atstāšanas un aiziešanas no bankas vadības. Ik mēnesi Kargins un Krasovickis procentos par saviem noguldījumiem saņēma pa 200 000 latiem katrs.

 Kriminālprocesi par bankas līdzekļu piesavināšanos 
2010. gada 30. jūlijā "Parex banka" iesniedza prasību tiesā pret tās bijušajiem valdes locekļiem Karginu un Krasovicki par 62 miljonu latu zaudējumu piedziņu. 2011. gada 1. augustā policija sāka kriminālprocesu saistībā ar diviem dāvinājuma līgumiem, saskaņā ar kuriem Viktors Krasovickis savam dēlam Georgijam uzdāvināja divus noguldījuma līgumus un dāvinājumu, ar kuru Valērijs Kargins savam dēlam Remam uzdāvināja vienu noguldījumu. Depozītu kopējais apmērs - vairāk nekā 10 miljoni latu. Šim kriminālprocesam pievienota arī epizode, kas saistīta ar Valērija Kargina 2011. gada 20. janvārī noslēgto cesijas līgumu ar Krievijā reģistrēto kompāniju "Olimpija", kas tiesā Maskavā bija iesniegusi prasību, lūdzot no "Parex bankas" un bankas "Citadele" solidāri piedzīt vairāk nekā 11 miljonus latu.

 Pārveide par aktīvu pārvaldes uzņēmumu "Reverta" 
Pārstrukturēšanas rezultātā 2010. gada 1. augustā Parex tika sadalīta divās atsevišķās iestādēs; Reverta tika izveidota kā “risinājumu banka” ar mērķi atgūt tās glābšanā ieguldītos valsts līdzekļus. Vienlaikus Parex “labos” aktīvus kopā ar kredītiestādes pakalpojumiem, piemēram, kontu un noguldījumu apkalpošanu, kredītu izsniegšanu, pārņēma Citadele.

2011. gada 28. decembrī "Parex bankas" ārkārtas akcionāru sapulce nolēma labprātīgi atteikties no bankai izsniegtās kredītiestādes licences. Finanšu un kapitāla tirgus komisijas (FKTK) padome pieņēma lēmumu anulēt bankai izsniegto licenci un atļaut veikt bankas reorganizāciju, pārreģistrējot to par komercsabiedrību, kuras darbība nav saistīta ar kredītiestādes darbību. 2012. gada 8. maijā Parex bankas darbībā tika atzīmēts nozīmīgs pavērsiena punkts - banka sāk darboties kā profesionāla aktīvu pārvaldīšanas sabiedrība - akciju sabiedrība Reverta. Ar aktīvu portfeli gandrīz viena miljarda eiro apmērā Reverta ir lielākais aktīvu pārvaldītājs Baltijas reģionā un ierindojas starp vadošajiem analogajiem uzņēmumiem Austrumeiropā un Centrāleiropā. 2012. gada 28. martā bankas valdes priekšsēdētājs Kristofers Gviljams publiski paziņoja, ka "Parex banka" turpmāk darbosies ar zīmolu "Reverta" un būs Baltijas reģiona vienīgais problemātisko aktīvu pārvaldītājs.

 Parex bankrota iemesli 
Saskaņā ar izmeklēšanu, kas tika veikta pēc krīzes, tika izvirzīti šādi iemesli:

 Globālie finanšu satricinājumi;
 Paaugstināta noguldījumu izņemšana no Parex platformas un Parex klientu finanšu līdzekļu trūkuma dēļ, īpaši Latvijas kaimiņvalstu iedzīvotājiem;
 Divi līgumi ar sindicētajiem aizdevējiem - 2007. gada 29. jūnijā par 500 miljonu euro aizdevumu un 2008. gada 21. februārī par 275 miljonu euro aizdevumu. Aizdevumi bija jāatmaksā 2009. gada sākumā, bet Parex to nespētu izdarīt vērtspapīru portfeļa vērtības krituma dēļ;
 Pasaules finanšu krīzes rezultātā Parex ārvalstu vērtspapīru portfeļa kvalitāte bija pasliktinājusies; Parex nebija mātes bankas, kas Parex kreditoriem sniegtu papildu garantijas vai citu nodrošinājumu.

 Ekonomiskā ietekme 
Parex bankas nacionalizāciju daži uzskata par 2008.-2010. gada finanšu krīzes “galveno cēloni” Latvijā. Tika izteikti apgalvojumi par “ķēdes reakciju”, kas izraisīja krīzi, kuras dēļ valdībai nācās ņemt 4,5 miljardus eiro lielu glābšanas aizdevumu no Starptautiskā Valūtas fonda, Eiropas Savienības un Pasaules Bankas. tas ir pretrunā ar viedokli, ka nacionalizācija bija reakcija uz globālās finanšu krīzes ietekmi uz Latviju, nevis tās cēlonis.

 Tiesvedība 
Reverta iesūdzēja Parex bankas dibinātājus Karginsu un Krasovicki tiesā par gandrīz 88 miljoniem eiro, kas radušies 14 ļoti neregulāru aizdevumu un noguldījumu rezultātā Parex bankā laikā no 1995. līdz 2008. gadam. 2016. gada oktobrī Karginam un Krasovickim tika piespriests samaksāt 4 284 792 eiro uzņēmumam Reverta.

 Valdes priekšsēdētāji 
 Vārds  Periods Valērijs Kargins  1992—2008 Inesis Feiferis (p.i.) 2008 Nils Melngailis  2008—2010 Kristofers Gviljams  2010—2013 Solvita Deglava  2013—pašlaik

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Parex bankas mājas lapa
 A/S "Parex banka" pārņemšana un restrukturizācija - FKTK
 Parex bankas pārņemšana - Latvijas banka
 Lapsa L. Parex bankas sarakste atklāj bankas slēpto ziņu apjomu
 Ģirts Lapiņš. Parex banka: Kas notika un kurš atbildēs? - tribine.lv
 “Parex” bankas krahs — ir.lv Dzīvie šķirkļi

Kategorija:Latvijas bankas