Latvijas administratīvais iedalījums

Latvijas administratīvais iedalījums ir Latvijas teritorijas sadalījums pašvaldībās. Kopš 2025. gada 7. jūnija Latvijā ir 35 novadi un 7 novados neietilpstošas valstspilsētas.

 2021. gada administratīvi teritoriālā reforma 
2015. gadā Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija (VARAM) rosināja būtiski samazināt novadu skaitu. Viens no piedāvātajiem variantiem paredzēja samazināt novadu skaitu līdz 49, saglabājot deviņas republikas nozīmes pilsētas.Šādi izskatīsies Latvija pēc novadu skaita samazināšanas skaties.lv 2015. gada 28. septembrī

2019. gada sākumā rakstītajā Krišjāņa Kariņa Ministru kabineta (MK) deklarācijā par iecerēto darbību tika deklarēta apņemšanās līdz 2021. gadam īstenot vietējo pašvaldību reformu, apvienojot administratīvās teritorijas ilgtspējīgākās un ekonomiski spēcīgākās vienībās, atsevišķi modelējot Pierīgas pašvaldību attīstības plānu.Deklarācija par Artura Krišjāņa Kariņa vadītā Ministru kabineta iecerēto darbību Martā Saeima akceptēja VARAM sagatavoto likumprojektu administratīvi teritoriālās reformas (ATR) turpināšanai.

Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likuma jaunas redakcijas izstrādi bija paredzēts pabeigt līdz 2019. gada 1. decembrim.Valdība vienojas par soļiem novadu reformas turpināšanai lsm.lv, 2019. gada 12. martā Aprīlī tika nodots apspriešanai VARAM sagatavotais 2021. gada Latvijas administratīvi teritoriālās reformas projekts, kas paredz novadu skaitu samazināt no 119 līdz 35. Ministrs Juris Pūce atzina, ka VARAM izveidotā jauno novadu un pagastu karte lielā mērā izskatās līdzīga kādreizējai Latvijas rajonu kartei.VARAM teritoriālās reformas projekts paredz Latvijā izveidot 35 pašvaldības lsm.lv 2019. gada 9. aprīlī

Projektā bija plānots visus līdz 2009. gadam pastāvējušos rajonu centrus veidot par jauno novadu centriem un septiņas republikas pilsētas (izņemot Rīgu un Jūrmalu) apvienot ar tām apkārt esošajiem novadiem. Bijušā Rīgas rajona teritorijā novadu skaitu plānoja samazināt no 16 līdz 6, atstājot Ādažu novadu, Ķekavas novadu, Mārupes novadu, Olaines novadu, Salaspils novadu, Ulbrokas novadu un Siguldas novadu, saglabājot arī Līvānu novadu un Smiltenes novadu.Novadu reforma: kuras pašvaldības tiks “saprecinātas”? skaties.lv 2009. gada 10. aprīlī

2019. gada 17. septembrī MK akceptēja VARAM sagatavoto konceptuālo ziņojumu "Par administratīvi teritoriālo iedalījumu", uzdodot līdz 21. novembrim sagatavot likumprojektu izskatīšanai Saeimā.Valdība akceptē novadu reformu — līdzšinējo 119 vietvaru vietā veidot 36 lsm.lv 2019. gada 17. septembrī 15. oktobrī MK apstiprināja likumprojekta "Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likums" gala versiju, kurā paredzēts izveidot 39 administratīvās teritorijas — 5 republikas nozīmes pilsētas (Daugavpils, Jūrmala, Liepāja, Rēzekne un Rīga) un 34 novadus.Valdība apstiprina novadu reformas likumprojektu; diskusijas turpināsies Saeimā Sanita Upleja, delfi.lv 2019. gada 15. oktobrī

2020. gada 10. jūnijā Saeima galīgajā lasījumā pieņēma Administratīvi teritoriālās reformas likumu un akceptēja Valsts prezidenta E. Levita rosinājumu, ka pilsētu un pagastu piederību latviešu vēsturiskajām zemēm — Vidzemei, Latgalei, Kurzemei, Zemgalei un Sēlijai — regulēs atsevišķs likums. MK līdz 2021. gada 1. janvārim izstrādāja likumprojektu par administratīvo reģionu izveidi Vidzemē, Latgalē, Kurzemē, Zemgalē un Rīgas reģionā valsts un pašvaldību kopīgu funkciju realizēšanai, savukārt līdz 2020. gada 31. decembrim izstrādāja un iesniedza Saeimai izskatīšanai likumprojektu, kas paredz vietējo kopienu (pilsētu un pagastu) tiesības demokrātiski ievēlēt savus pārstāvjus un piešķir šīm vietējām kopienām kompetenci vietējas nozīmes jautājumu kārtošanai.Saeima pieņēmusi administratīvi teritoriālo reformu LETA 2020. gada 10. jūnijā

2020. gada 22. jūnijā Valsts prezidents Egils Levits izsludināja jaunu Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likumu, kas no 2021. gada 1. jūlija paredzēja pāriet uz 42 pašvaldībām — 7 valstspilsētu pašvaldībām (Daugavpils, Jelgava, Jūrmala, Liepāja, Rēzekne, Rīga un Ventspils - bijušo republikas pilsētu vietā) un 35 novadiem, no kuriem daudzi tika izveidoti agrāko rajonu teritorijās. Turpmāk Latvijas Republikas pilsētas iedalijās valstspilsētās un novadu pilsētās. Valstspilsētas ir Daugavpils, Jelgava, Jēkabpils, Jūrmala, Liepāja, Ogre, Rēzekne, Rīga, Valmiera un Ventspils (trīs no tām nav atsevišķas pašvaldības, bet ietilpst novados kā teritoriālā iedalījuma vienības). Saskaņā ar pieņemto likumu 2021. gada 1. jūlijā pilsētas statusu piešķīra Koknesei un Iecavai, savukārt no 2022. gada 1. jūlija par pilsētām kļuva Ādaži, Mārupe un Ķekava.Levits izsludina Administratīvi teritoriālās reformas likumu LETA 2020. gada 22. jūnijā

Reformas laikā vairākas pašvaldības apstrīdēja administratīvi teritoriālo reformu Satversmes tiesā. 2021. gada 12. martā Satversmes tiesa atzina, ka Skultes pagasta pievienošana Saulkrastu novadam un atdalīšana no Limbažu novada neatbilda Satversmei.Skultes pagasta pievienošanu Saulkrastu novadam atzīst par neatbilstošu Satversmei LETA 2021. gada 12. martā 2021. gada 28. maijā Satversmes tiesa izskatīja arī Varakļānu novada sūdzību par tā pievienošanu Rēzeknes novadam, un atzina, ka arī šajā gadījumā Varakļānu novada pievienošana neatbilda Satversmei. Pēc šī sprieduma tika izveidots atsevišķs Varakļānu novads.Varakļānu novada pievienošanu Rēzeknes novadam atzīst par neatbilstošu Satversmei LETA 2021. gada 28. maijā Tā rezultātā vēlēšanas Varakļānu novadā un Rēzeknes novadā tika pārceltas uz 2021. gada 11. septembri.Varakļānu novada domes un Rēzeknes novada domes vēlēšanas CVK 2021. gada 4. jūnijā

2021. gada jūnijā, Satversmes tiesa izskatīja arī Ilūkstes novada sūdzību par tā pievienošanu Augšdaugavas novadam un Ozolnieku novada sūdzību par tā pievienošanu Jelgavas novadam. Abos gadījumos Satversmes tiesa atzina, ka gan Ilūkstes novada pievienošana Augšdaugavas novadam, gan Ozolnieku novada pievienošana Jelgavas novadam neatbilda Satversmei. Taču, atšķirībā no Varakļānu novada sprieduma, Ilūkstes un Ozolnieku novadiem apstrīdētās normas stājās spēkā no 2022. gada 1. janvāra. Līdz šim laikam Saeimai bija jāizlemj, kā izlabot šīs apstrīdētās normas.Tiesa: Ilūkstes un Ozolnieku novadu pievienošana jaunajiem novadiem neatbilst Satversmei LSM.lv 2021. gada 21. jūnijā Rezultātā, 2021. gada decembrī, Saeimas Administratīvi teritoriālās reformas komisija, lēma par Daugavpils, Jelgavas, Rēzeknes un Ventspils pievienošanu blakus esošajiem novadiem 2029. gadā, atrisinot problēmu par reģionālo vai nacionālo centru trūkumu novados.Daugavpils, Jelgavas, Liepājas, Rēzeknes un Ventspils apvienošanu ar blakus novadiem plāno pārcelt uz 2029. gadu LSM.lv 2021. gada 12. novembrī
2024. gada 13. jūnijā Saeima pieņēma lēmumu par Varakļānu novada pievienošanu Madonas novadam 2025. gadā.

 Valstspilsētas 
Septiņām no desmit valstspilsētām — Daugavpilij, Jelgavai, Jūrmalai, Liepājai, Rēzeknei, Rīgai un Ventspilij — ir noteikts atsevišķas administratīvās teritorijas (valstspilsētas pašvaldības) statuss. Savukārt Jēkabpils, Ogre un Valmiera ir attiecīgo novadu teritoriālā iedalījuma vienības.

Lai nodrošinātu administratīvi teritoriālās reformas mērķu sasniegšanu, Daugavpils, Jelgavas, Liepājas, Rēzeknes un Ventspils valstspilsētu pašvaldības ar apkārt esošajiem novadiem sadarbojas ilgtspējīgas attīstības stratēģijas un attīstības programmas izstrādē un izveido kopīgas sadarbības institūcijas šādās jomās: civilā aizsardzība, izglītība un atkritumu apsaimniekošana.

 Nr. Nosaukums Ģerbonis Statusapiešķiršanas gads Platība km2 Iedzīvotāju skaits (2011)Iedzīvotāju skaits (2018) Iedzīvotāju skaits ()  BlīvumsNovads 1. Daugavpilscenter|30x30px 1940   93 213 83 187   Sadarbība ar Augšdaugavas novadu 2. Jēkabpilscenter|29x29px 2009   24 635 22 186   Jēkabpils novads 3. Jelgavacenter|48px 1940   59 511 56 473   Sadarbība ar Jelgavas novadu 4. Jūrmalacenter|29x29px 1959   50 841 49 093   — 5. Liepājacenter|29x29px 1940   76 737 69 201   Sadarbība ar Dienvidkurzemes novadu 6. Ogrecenter|25px 2021   25 303 23 175   Ogres novads 7. Rēzeknecenter|25px 1952   32 328 28 154   Sadarbība ar Rēzeknes novadu 8. Rīgacenter|48px 1931   658 637 637 826   — 9. Valmieracenter|25px 2009   25 130 23 070   Valmieras novads 10. Ventspilscenter|25px 1940   38 750 34 842   Sadarbība ar Ventspils novadu

 Novadi un to teritoriālā iedalījuma vienības 
Nr.NovadsĢerbonisCentrsPilsētasPagastiPlatība km2 Iedzīvotājuskaits () Blīvums1.Ādažu novadscenter|frameless|30x30pxĀdaži1 (Ādaži)     2.Aizkraukles novadscenter|x30pxAizkraukle     3.Alūksnes novadscenter|x30pxAlūksne1 (Alūksne)     4.Augšdaugavas novadscenter|30x30pxDaugavpils     5.Balvu novadscenter|x30pxBalvi      6. Bauskas novads center|30x30px Bauska        7. Cēsu novads center|29x29px Cēsis        8. Dienvidkurzemes novads center|x30px Grobiņa       9. Dobeles novads center|29x29px Dobele        10. Gulbenes novads center|29x29px Gulbene 1 (Gulbene)       11. Jēkabpils novads center|x30px Jēkabpils        12. Jelgavas novads center|29x29px Jelgava 0       13. Krāslavas novads center|29x29px Krāslava        14. Kuldīgas novads center|30x30pxKuldīga        15. Ķekavas novads center|x30px Ķekava        16. Limbažu novads center|29x29px Limbaži       17. Līvānu novads center|29x29px Līvāni 1 (Līvāni)      18. Ludzas novads center|29x29px Ludza        19. Madonas novads center|x30px Madona        20. Mārupes novads center|29x29px Mārupe1 (Mārupe)       21. Ogres novads center|29x29px Ogre        22. Olaines novads center|29x29px Olaine 1 (Olaine) 1 (Olaines pagasts)      23. Preiļu novads center|29x29px Preiļi 1 (Preiļi)       24. Rēzeknes novads center|x30px Rēzekne 1 (Viļāni)      25.Ropažu novadscenter|x30pxUlbroka1 (Vangaži)       26. Salaspils novads center|x30px Salaspils 1 (Salaspils) 1 (Salaspils pagasts)      27. Saldus novads center|x30px Saldus       28. Saulkrastu novads center|29x29px Saulkrasti 1 (Saulkrasti)       29. Siguldas novads center|29x29px Sigulda 1 (Sigulda)       30. Smiltenes novads center|x30px Smiltene       31. Talsu novads center|x30px Talsi       32. Tukuma novads center|29x29px Tukums       33. Valkas novads center|x30px Valka 1 (Valka)       34.Valmieras novadscenter|x30pxValmiera      35.Ventspils novadscenter|x30pxVentspils1 (Piltene)      

 Agrākās administratīvi teritoriālās reformas 

 1589. gada administratīvi teritoriālā reforma 

Pēc 1589. gada Livonijas konstitūcijas grozījuma Livonijas hercogistē izveidoja 26 pilsnovadus jeb stārastijas, no tām 18 Latvijas teritorijā. Stārastiju centri bija agrākās ordeņa vai bīskapu pilis: Aizkraukles pils, Alūksnes pils, Cesvaines pils, Cēsu pils, Daugavgrīvas pils, Daugavpils pils, Ērgļu pils, Ērģemes pils, Gaujienas pils, Gulbenes pils, Kokneses pils, Krimuldas pils, Limbažu pils, Rēzeknes pils, Rīgas pils, Siguldas pils, Suntažu pils un Turaidas pils.

 1617. gada administratīvi teritoriālā reforma 

1617. gadā Kurzemes un Zemgales hercoga Frīdriha valdīšanas laikā apstiprināta Kurzemes un Zemgales valsts pārvaldes konstitūcija jeb Formula regiminis (no latīņu valodas — 'Valdības formula'). Vienlaikus apstiprināja arī Kurzemes statūtus ( jeb Statuta et leges Curlandiae et Semigalliae), abus dokumentus lietoja arī pēc Kurzemes un Zemgales hercogistes aneksijas 1795. gadā.Valdības formula no vesture.eu
Kurzemes statūti bija spēkā līdz 1865. gadam.

 1688. gada administratīvi teritoriālā reforma 

1688. gadā Zviedru Vidzemes administratīvās reformas laikā pilstiesu vietā izveidoja draudžu novadus. Provinces latviešu daļā bija Rīgas apriņķis un Cēsu apriņķis ar pārvaldes centru Koknesē, igauņu daļā bija Pērnavas un Tērbatas apriņķi.Dunsdorfs, Edgars. Lielvidzemes kartes (17. un 18. gadsimtenī). Kārļa Zariņa fonds, Melnburna. 1986. ISBN 0959589163 10. lpp. Šajā pašā laikā uzsākās draudžu skolu tīkla veidošana katrā draudzes novadā dibinot skolu.

 1783. gada teritoriāli administratīvā reforma 

1783. gada 3. jūlijā Krievijas Impērijas ķeizariene Katrīna II izdeva rīkojumu, ar kuru Pētera I dibinātā Rīgas guberņa tika likvidēta un tās vietā izveidota Rīgas vietniecība ar deviņiem apriņķiem (četri Latvijā un pieci Igaunijā).
Katrā apriņķī bija sava zemes tiesa, kurā no pieciem piesēdētājiem divi bija zemnieki. Vidzemes latviešu daļā atradās Rīgas apriņķis ar 25 draudžu novadiem, Cēsu apriņķis ar 16 draudžu novadiem, Valmieras apriņķis ar 13 draudžu novadiem un Valkas apriņķis ar 11 draudžu novadiem.
Ķeizars Pāvils I 1796. gada 28. novembrī Rīgas vietniecību pārdēvēja par Vidzemes guberņu, nemainot adninistratīvo iedalījumu.

 1866. gada administratīvi teritoriālā reforma 

Baltijas provinču pagastu pašvaldību likums stājās spēkā 1866. gada 19. februārī (3. martā pēc JS). Saskaņā ar to draudžu novadu un muižu pagastu vietā izveidojās pagastu zemnieku pašvaldības.

Pagastu pašvaldības ievēlēja pagastu sapulcēs, kurās piedalījās tikai saimniecību īpašnieki un nomnieki, bet bezzemnieki sūtīja vienu delegātu no katriem 10 pilngadīgiem vīriešiem. Saskaņā ar jauno likumu zemnieki paši pilnībā atbildēja par nodokļu nomaksu, ceļu labošanu, veco un slimo aprūpi, algu noteikšanu, budžeta apspriešanu, pagasta skolas skolotāja ievēlēšanu.Kaspars Kļaviņš. Vēsturiskie mīti: izcelsme un nozīme modernas nācijas attīstībā (I) www.lvportals.lv 18.09.2013
Likums zaudēja spēku pēc jauna Latvijas Republikas pašvaldību likuma pieņemšanas 1922. gadā.

 1924. gada administratīvi teritoriālā reforma 

1924. gadā, atbilstoši latviešu vēsturiskajām zemēm, Latvijas Republiku sadalīja četros (Kurzemes, Zemgales, Vidzemes un Latgales) apgabalos un 19 apriņķos.
Pēc Latvijas vācu okupācijas 1941. gada 1. septembrī četru apgabalu vietā tika izveidoti seši pilsētu vārdos nosaukti apgabali (Liepājas apgabals, Jelgavas apgabals, Rīgas zemes apgabals, Rīgas pilsētas apgabals, Daugavpils apgabals, Valmieras apgabals). Pēc kara beigām Latvijas PSR apgabalus likvidēja.

 1949. gada administratīvi teritoriālā reforma 

1949. gadā padomju vara veica administratīvo reformu, kuras rezultātā tika likvidēti apriņķi un pagasti, bet to vietā izveidoti lauku rajoni un ciemi.Tukuma rajons
No 1952. gada 7. aprīļa līdz 1953. gada 21. aprīlim Latvijas PSR pastāvēja trīs apgabali (Liepājas apgabals, Rīgas apgabals, Daugavpils apgabals).
1956., 1959. un 1962. gadā rajonu skaitu vairākkārt samazināja.

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas, ciemi tika likvidēti un to vietā atkal tika izveidoti pagasti, bet rajoni savu statusu saglabāja. Papildus rajoniem, pastāvēja arī republikas pilsētas ar savu pašvaldību. 2009. gada 1. jūlijā rajonu padomes zaudēja savas pilnvaras.Rajonu pašvaldību reorganizācijas likums

 2009. gada administratīvi teritoriālā reforma 

Diskusijas par administratīvi teritoriālās reformas nepieciešamību sākās jau tūlīt pēc neatkarības atjaunošanas.Latvijas Vēstnesis. Latvijas pašvaldību attīstības vadlīnijas, publicēts: 14.12.1995.Latvijas Vēstnesis. Nopietna saruna “ar” un “par” pašvaldībām, publicēts: 23.04.1996.Latvijas Vēstnesis. Noteikumi par kārtību, kādā sagatavojami un iesniedzami dokumenti administratīvi teritoriālā iedalījuma jautājumu izlemšanai un apdzīvoto vietu statusa noteikšanai, publicēts: 15.02.1995Latvijas Vēstnesis. Mēs šodien un rīt, publicēts: 25.10.1995. Reformas mērķis bija izveidot ekonomiski attīstīties spējīgas pašvaldības, kas nodrošinātu kvalitatīvu pakalpojumu sniegšanu iedzīvotājiem.Administratīvi teritoriālās reformas likums Administratīvi teritoriālās reformas rezultātā notika pāreja no divu līmeņu uz viena līmeņa pašvaldībām: tika likvidētas 26 rajonu padomes, bet pilsētas, to lauku teritorijas un pagastus apvienoja novados, kā arī 9 lielpilsētas ieguva republikas pilsētu statusu. Papildus tam tika nolemts visas pilsētu lauku teritorijas pārdēvēt par pagastiem, atjaunot to vēsturiskos nosaukumus vai pievienot jau esošajiem pagastiem.Diena, ceturtdiena, 13. augusts (2009) Novadā apvienotās administratīvās teritorijas (pilsētas un pagasti) ieguva novada teritoriālās vienības statusu un saglabāja savu nosaukumu. Republikas pilsētas saglabājās.

 Atsauces 
 Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likums (Likumi.lv)

 Skatīt arī 
 Latvijas vēsturiskās zemes
 Latviešu vēsturisko zemju likums
 Latvijas plānošanas reģioni
 Latvijas vēlēšanu apgabali
 Latvijas tiesu apgabali
 ISO 3166-2:LV
 Administratīvo teritoriju un teritoriālo vienību klasifikators

 Ārējās saites 

 Likumi.lv Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likums
 Iedzīvotāju skaits novados
 Administratīvi teritoriālā reforma — Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrija
 Novadu veidošanas rokasgrāmata 
 Par Latvijas zemju robežām 1000 gados Prof. Rihards Treijs, "Latvijas Vēstnesis" 28.05.1999., Nr. 174/176
 https://data.stat.gov.lv/pxweb/lv/OSP_PUB/START__POP__IR__IRS/IRS040/table/tableViewLayout1/
 https://data.stat.gov.lv/pxweb/lv/OSP_PUB/START__POP__IR__IRS/IRD060/