Sīriuss

Sīriuss (, arī Lielā Suņa Alfa jeb Lielā Suņa α) ir spožākā zvaigzne nakts debesīs. Sīriusu var redzēt no jebkura punkta Ziemeļu puslodē, izņemot pašus ziemeļus (virs 74° ziemeļu platuma). Sīriuss atrodas 8,6 gaismas gadu attālumā no Saules sistēmas un ir viena no tuvākajām zvaigznēm.Byrd, D. "Sirius is Dog Star and brightest star". EarthSky. February 17, 2014. Sīriuss ir galvenās secības zvaigzne, ietilpst A1 spektrālajā klasē.

 Sīriusa pavadonis 
1844. gadā vācu astronoms Frīdrihs Beselis izvirzīja hipotēzi, ka Sīriuss ir dubultzvaigzne. 1862. gadā amerikāņu astronoms Alvāns Greiems Klarks tiešām atklāja Sīriusa pavadoņzvaigzni, kas nosaukta par Sīriusu B (galveno, redzamo, zvaigzni dažreiz sauc par Sīriusu A).Rees, M. (ed.). Universe: The Definitive Visual Guide. London: Dorling Kindersley, 2012. P. 268. Abas zvaigznes riņķo ap kopīgu baricentru apmēram 20 astronomisko vienību attālumā viena no otras (apriņķošanas periods ap 50 gadu). 1915. gadā Mauntvilsonas observatorijas astronomi konstatēja, ka Sīriuss B ir ļoti maza balta zvaigzne (diametra ziņā tikai 90% no Zemes diametra) — tas bija pirmais atklātais baltais punduris. Pirms vairākiem simtiem miljonu gadu Sīriuss B ir bijis masīva, karsta zvaigzne, kura evolucionējusi daudz ātrāk par vieglāko Sīriusu A.

 Vēsture 
Sīriuss kā pati spožākā zvaigzne bija pazīstams jau senatnē. Senie ēģiptieši to pielūdza un pēc Sīriusa uzlēkšanas laika prognozēja Nīlas plūdus. Senās Ēģiptes kalendārā gads tika skaitīts starp diviem Sīriusa heliakālajiem lēktiem (heliakālais lēkts ir debess spīdekļa pirmā parādīšanās pēc neredzamības perioda, kad tas uzlec tūlīt pēc Saules).

Sīriusa nosaukums cēlies no grieķu vārda Σείριος (spožs, mirdzošs) latīņu transkripcijas. Senatnē Sīriusu un Procionu dēvēja par Suņa zvaigznēm.

Latvijā senāk Sīriuss saukts par Spuļģi. Nosaukums radies tādēļ, ka Sīriuss novērojams galvenokārt ziemā samērā zemu pie horizonta un tādos apstākļos zvaigzne mēdz stipri mirgot — spulgot. Dažreiz senos tautas novērojumos Spuļģis sajaukts ar Ausekli (Veneru), taču tajos mēdz būt norādīts, ka Auseklis bieži atrodas Mēness tuvumā, kas ar Spuļģi nevar būt. Kulšanas laikā Spuļģis (arī Sīrijs) parādās dažas stundas pirms saullēkta.V. Grāvītis. Tautas astronomiskie novērojumi un tradīcijas. Dabas un vēstures kalendārs 1970. 244. lpp.

 Skatīt arī 
 Lielais Suns


 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Zvaigznes
Kategorija:Lielais Suns (zvaigznājs)