Rundēnu pagasts

Rundēnu pagasts ir viena no Ludzas novada administratīvajām teritorijām tā dienvidrietumos. Robežojas ar sava novada Pildas, Nirzas, Istras un Lauderu pagastiem, Krāslavas novada Šķaunes un Ezernieku pagastiem un Rēzeknes novada Kaunatas pagastu. Attālumi no pagasta centra Rundēniem: līdz novada centram Ludzai — 33 km, līdz Latvijas galvaspilsētai Rīgai — 315 km.

 Daba 
Rundēnu pagasts atrodas Latgales augstienē, tā lielāko daļu aizņem Rāznavas pauguraine, dienvidaustrumu daļā atrodas Dagdas pauguraine.  Augstākie pauguri — Pentjušu kalns, arī pakalni uz ziemeļiem no Kovališkiem, pie Sūnupļavas un pie Rudzišiem.

 Hidrogrāfija 
Pagasta ziemeļu daļā ir ūdensšķirtne starp Daugavas un Mudavas (Veļikajas) upju baseiniem.

 Upes 
Pagastam cauri tek Daugavas pieteka Sarjanka. Citas upītes: Kazeņa, Siņica, Volčica, Vonogupīte.

 Ezeri 
Lielākais ezers — Bižas ezers (169 ha). Ezeri: Bezersļesjes, Aunejas, Testečkovas, Loboržu, Audeļu (Kovališku), Bļižņevas, Glušeņa, Pakalnu, Vorzovas, Kazeņa, Rudzīšu.

 Vēsture 
1920. gada zemes reformas laikā Rundēnu muižu (Rundany) sadalīja 64 vienībās 842 ha kopplatībā, Viktorinavas muižu 25 vienībās 190 ha kopplatībā, Bišumuižu (Slobodka) 7 vienībās 44 ha kopplatībā, bet Zuranpoles foļvarku (pusmuižu) sadalīja 9 vienībās 110 ha kopplatībā, Lielās Kriņņicas foļvarku 8 vienībās 103 ha kopplatībā, Mazās Kriņņicas foļvarku 2 vienībās 27 ha kopplatībā, Čuhnovas foļvarku 3 vienībās 47 ha kopplatībā un Zaķu foļvarku 8 vienībās 103 ha kopplatībā.  
Līdz mūsu dienām saglabājusies Pakalnu muižas kungu māja, kas atrodas privātīpašumā. Māja izpildīta neoromantikas arhitektūras stilā, 19. gadsimtā celta vienstāva ķieģeļu ēka ar asimetrisku jumta izbūvi. Mūsdienās Rundēnu muižas vietā atrodas skolas komplekss, bet ir saglabājies muižas parks.
200px|thumbnail|right|Ap 1890. gadu celtās, bijušās Pakalnu pusmuižas, holandiešu tipa vējdzirnavas Latvijas Etnogrāfiskajā brīvdabas muzejā.

Līdz 1938. gadam pagasta teritorijā bija vairākas skolas: Ruļevā, Drozdovkā, Rudzīšos, Pakalnos, Vertulovā un pašos Rundēnos. 1939. gadā bija uzcelta Rundēnu vidusskola. 1920.-30. gados tika izveidotas krājaizdevu, lopkopības pārraudzības, lauksaimniecības biedrības. Darbojās divas dzirnavas, pienotava, 12 pārtikas preču tirgotavas, divas maizes tirgotavas, vīna un degvīna, manufaktūras un ādas tirgotava.

1935. gadā Ludzas apriņķa Rundēnu pagasta platība bija 89,7 km² un tajā dzīvoja 4261 iedzīvotājs. 1945. gadā pagastā izveidoja Pakalņu, Ruļevas, Rundēnu un Vertulovas ciema padomes. Rundēnu ciems ietilpis Zilupes (1949-1959) un Ludzas (1959-2009) rajonos. 1954. gadā Rundēnu ciemam pievienoja likvidēto Cucuru ciemu, 1960. gadā - likvidēto Vertulovas ciemu, bet kolhoza «Maija rīts» teritoriju pievienoja Lauderu ciemam. 1975. gadā Rundēnu ciemam pievienoja likvidēto Lūrupu ciemu, 1981. gadā daļu teritorijas pievienoja Kaunatas ciemam. Padomju laikā zemi apsaimniekoja padomju saimniecība «Rundēni», kas bija lielākā saimniecība Ludzas rajonā.Bibliotēka, www.ludzasbiblio.lv 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Rundēnu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Ludzas novadā.

 Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi 
 Nosaukums Atrašanās vieta Gorodku pilskalns I (Gorelaja gora, Gorodok) Gorodoks Gorodku pilskalns II (Krutaja gora, Kostjoļnaja gora) Gorodoks Kazicu senkapi un Bikakmens Kazici Pešlevas senkapi Pešļeva Pentjušu pilskalns ar apmetni Pentjuši Tereņevas senkapi Tereņeva Vertulovas viduslaiku kapsēta Vertulova Zirgu senkapi (Mogiļņik) Zirgi 

 Dabas pieminekļi 
 Kazicu Bikakmens
 Rundēnu Velna dobes
 Rāznas īpaši aizsargājamās dabas teritorija. Rundēnu pagastā atrodas daļa no Rāznas īpaši aizsargājamās dabas teritorijas - Rāznas nacionālais parks. Tā sniedzas no Kaunatas, Rundēnu un Pildas pagastu robežu krustpunkta uz dienvidrietumiem pa Kaunatas un Rundēnu pagasta robežu līdz ceļam Roceva — Rudzīši. Uz austrumiem pa ceļa Roceva — Rudzīši dienvidu malu līdz ceļam Ludza - Ezernieki. Uz dienvidiem pa ceļa Ludza — Ezernieki rietumu malu līdz Rundēnu un Ezernieku pagasta robežai. Parkā teritorijā ietilpst Bižas, Bezersļesjes, Pakalnu, Bļižņevas, Glušeņa un Devjatņiku ezeri.

 Piemiņas vietas 
 Krustu pakalns Rundēnos.
 Sūnupļavas piemiņas ansamblis. Izveidots Otrā pasaules kara 11 dažādu tautību varoņiem, kuri aizstāvēja 144. augstieni un krita, veidots piemiņas ansamblis ceļa Rundēni — Lauderi malā. Veidots no lieliem laukakmeņiem, autors A. Dripe.
 Sarkanās armijas karavīru brāļu kapu ansamblis Rundēnos.

 Iedzīvotāji 
2000. gada tautas skaitīšana. iedzīvotājilatviešikrievibaltkrieviRundēnu pagasts80023152223 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.OSP

 Apdzīvotās vietas 
Pagasta centrs Rundēni. Sādžas: 

 Reliģija 
 Rundēnu Svētā Krusta paaugstināšanas Romas katoļu baznīca
 Vertulovas Svētās Dievmātes piedzimšanas pareizticīgo baznīca
 Bļižņevas vecticībnieku baznīca

 Ievērojamas personības 

Personības, kuras piedzima vai dzīvo(-ja) Rundēnu pagasta teritorijā:
 Jānis Alnis (dzimis Rundēnos - 2007.) — raķešu konstruktors, novadpētnieks, Rundēnu Krustu pakalna pamatlicējs. 
 Pēteris Berjoza (dzimis Griņkovā - 10.07.2002.) - novadpētnieks, Rundēnu Velnu dobju pirmatklājējs.Pēteris Berjoza, www.mammadaba.lv 
 Artūrs Burtnieks (Rundēnu iedzīvotājs — nomira Sibīrijas trimdā) — Rundēnu skolas direktors, 1938. gadā vadīja Rundēnu vidusskolas celtniecību, bija represēts uz Sibīriju.
 Ignats Čeksters (27.11.1842. Novijdvors - 03.09.1914, Pēterhofas pils) - topogrāfs, viens no pirmajiem ģenerāliem-latgaliešiem Krievijas Impērijas armijā, Latgales pirmās atmodas atbalstītājs. 
 Juliāns Čeksters (21.04.1885. Novijdvors - ?) - publicists, agronoms.
 Šalva Hmelidze (Rundēnu iedzīvotājs — 24.09.2010. Pasiene) - skolotājs, publicists, Latgales un citu zemju vēstures pētnieks.Šalva Hmelidze, Igo Midrijānis "Tikšanās ar neparastu cilvēku" 
 Viktors Pentjušs (09.07.1915. Rundēnu draudzē - 19.02.2007. Rīgā) — katoļu priesteris, profesors, Sv. Jēkaba katedrāles vikārs, Rīgas Garīgā semināra garīgais tēvs. 1948. gadā bija represēts un izsūtīts uz Vorkutu (Komi), no kurienes dzimtenē atgriezās tikai 1956 gadā. 
 Voldemārs Ragusala (21.07.1907. Rundēni) - publicists. 
 Aleksis Rubulis (10.11.1922.) - rakstnieks, dzejnieks, vēsturnieks, filologs, literatūras pazinējs un publicists.
 Anta Rugāte (16.04.1949. Pušča) - žurnāliste, politiķe, 5.-9. Saeimu deputāte. 
 Emīlija Soida (22.03.1924. Opši - 12.05.1989.) - valodniece, Latvijas Universitātes docente, Latviešu valodas katedras vadītāja, Vēstures un filoloģijas fakultātes prodekāne, vairāku grāmatu un mācību darbu autore. 
 Vladislavs Šveide (28.02.1915. Osova - 11.08.1984. Rīga) - gleznotājs, dekorators. Tempera tehnikā gleznoja jūras peizāžas, zvejnieku dzīves etīdes, Latgales ainavas un Vecrīgas skatus.
 Jevgeņijs Vasiļjevs (dzimis 23.02.1932.) - dzejnieks, skolotājs.

 Saimniecība 
Rundēnu pagasta pašvaldības pārvaldībā ir sekojošās iestādes, kuras atrodas pagasta centrā: skola (slēgta kopš 2007. gada), Pirmsskolas izglītības iestāde, Tautas nams, ambulance un bibliotēka. Pagasta lielākās zemnieku saimniecības: "Zaļesje", "Sarja", "Vēlmes", "Cerība", pamatdarbības veidi — graudkopība un lopkopība. Rundēnu ciemā atrodas 2 veikali un pasta nodaļa.
 Transports 

 Izglītība un kultūra 

 Atsauces 

Kategorija:Latgale
Kategorija:Ludzas novada pagasti