1852. gads

1852. () bija garais gads, kas sākās ceturtdienā.

 Notikumi 

 Janvāris 
 17. janvāris — Lielbritānija atzina Transvālas neatkarību

 Februāris 
 11. februāris — Lielbritānijā atklātas pirmās publiskās tualetes sievietēm.

 Marts 
 7. marts — Rīgā atklāta pirmā omnibusu līnija.

 Aprīlis 
 1. aprīlis — sākās Otrais Birmas karš.

 Novembris 
 4. novembris — par Sardīnijas Karalistes premjerministru kļuva Kamillo Benso.

 Decembris 
 2. decembris — Napoleons III kļuva par Francijas imperatoru.

 Dzimuši 
 26. janvāris — Pjērs Savornjāns de Braza (Pierre Savorgnan de Brazza), franču kolonizators (miris 1905.)
 13. februāris — Jons Luka Karadžale (Ion Luca Caragiale), rumāņu dramaturgs (miris 1912.)
 10. marts — Leons Moro (Léon Moreaux), franču sporta šāvējs (miris 1921. gadā)
 20. marts — Frenks Makkejs (Frank MacKey), amerikāņu polo spēlētājs (miris 1927. gadā)
 5. aprīlis — Emīls Bilārs (Émile Billard), franču burātājs (miris 1930. gadā)
 12. aprīlis — Ferdinands fon Lindemanis (Ferdinand von Lindemann), vācu matemātiķis (miris 1939.)
 11. maijs — Čārlzs Fērbenkss (Charles W. Fairbanks), ASV viceprezidents (miris 1918.)
 25. jūnijs — Antonio Gaudi (Antoni Gaudí), kataloniešu arhitekts (miris 1926.)
 18. jūlijs — Antoni Sveiss (Anthony Sweijs), nīderlandiešu sporta šāvējs (miris 1937. gadā)
 12. septembris — Herberts Henrijs Askvits (Herbert Henry Asquith), britu politiķis (miris 1928.)
 28. septembris — Džons Frenčs (John French), britu feldmaršals (miris 1925.)
 2. oktobris — Viljams Remzijs (William Ramsay), skotu ķīmiķis (miris 1916.)
 9. oktobris — Hermanis Emils Fišers (Hermann Emil Fischer), vācu ķīmiķis (miris 1919.)
 11. novembris — Francs Konrāds fon Hecendorfs (Franz Conrad von Hötzendorf), austriešu feldmaršals (miris 1925.)
 15. novembris — Taufīks pašā (محمد توفيق باشا), Ēģiptes hedīvs (miris 1892.)
 17. novembris — Eižens Mužēns (Eugène Mougin), franču loka šāvējs, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs (miris 1923.)
 15. decembris — Anrī Bekerels, franču fiziķis (miris 1908.)
 19. decembris — Alberts Maikelsons (Albert Michelson), amerikāņu fiziķis (miris 1931.)

 Miruši 
 13. janvāris — Fabiāns fon Belinshauzens (Fabian von Bellingshausen), baltvācu izcelsmes krievu jūrasbraucējs (dzimis 1778.)
 24. janvāris — Jāns Kollārs (Ján Kollár), slovāku dzejnieks (dzimis 1793.)
 4. marts (j.s., pēc v.s. 21. februārī) — Nikolajs Gogolis (Николай Васильевич Гоголь), ukraiņu izcelsmes krievu rakstnieks (dzimis 1809.)
 27. aprīlis — Vasilijs Žukovskis (Василий Андреевич Жуковский), krievu dzejnieks (dzimis 1783.)
 11. jūnijs — Kārlis Brilovs (Карл Павлович Брюллов), krievu mākslinieks (dzimis 1799.)
 29. jūnijs — Henrijs Klejs (Henry Clay, Sr.), amerikāņu politiķis (dzimis 1777.)
 15. augusts — Johans Gadolins (Johan Gadolin), somu ķīmiķis (dzimis 1760.)
 14. septembris — Arturs Velzlijs (Arthur Wellesley, 1st Duke of Wellington), karavīrs un politiķis (dzimis 1769.)
 15. oktobris — Frīdrihs Ludvigs Jāns (Friedrich Ludwig Jahn), vācu pedagogs, vingrošanas pamatlicējs (dzimis 1778.)
 24. oktobris — Denjels Vebsters (Daniel Webster), ASV politiķis (dzimis 1782.)

 Atsauces