Arābijas pussala

Arābijas pussala (,  vai , ) ir pussala Tuvajos Austrumos. Tās platība ir apmēram 3,25 miljoni km2 un tā ir pasaulē lielākā pussala. Sakarā ar lielajiem naftas un dabasgāzes krājumiem šim reģionam ir ļoti nozīmīga ģeopolitiska loma pasaulē.

Pussalas teritoriju aizņem galvenokārt tuksneši, lielākie no kuriem ir Rubelhālī un Nefūds. Rietumos pussalu apskalo Sarkanā jūra un Akabas līcis, dienvidos Adenas līcis un Arābijas jūra, austrumos Persijas līcis, Hormuza šaurums un Omānas līcis. Ziemeļos pussalas ģeoloģiskās robežas nosacīti ir noteiktas pa Zāgrosa kalnu grēdu, kur saduras Arābijas plātne ar Āziju, un Sīrijas tuksnesi. Ģeogrāfiski par ziemeļu robežu parasti pieņem Eifratu.

Ģeogrāfiski Arābijas pussalā iekļauj Irākas rietumdaļu un daļu Sīrijas. Ģeopolitiski Arābijas pussalas valstis ir:
 Bahreina
 Kuveita
 Omāna
 Katara
 Saūda Arābija
 Jordānija
 Apvienotie Arābu Emirāti
 Jemena

Izņemot Jemenu un Jordāniju, šī reģiona valstis pieder pie pasaules bagātākajām valstīm. 2008. gadā kopējais pussalas iedzīvotāju skaits pārsniedza 70 miljonus. Arābijas pussalas iedzīvotāji galvenokārt ir arābi. Pussalā dzīvo arī klejotāji — beduīni, kuri vēsturiski nodarbojās ar lopkopību un tirdzniecību tuksneša apgabalos.  Mūsdienās daudzi beduīni ir pārcēlušies uz pilsētām. Reģiona lielajās valstīs, piemēram, Saūda Arābijā, Apvienotajos Arābu Emirātos un Katarā, ievērojamu iedzīvotāju daļu veido migranti no Dienvidāzijas, piemēram, Indijas, Pakistānas un Bangladešas.

Islāms ir dominējošā reliģija visā Arābijas pussalā, un tā tiek uzskatīta par islāma dzimteni, jo tieši šeit atrodas svētās pilsētas Meka un Medīna. Lielākā daļa musulmaņu šajā reģionā ir suтnīti, taču dažos apgabalos, piemēram, Saūda Arābijas austrumos, Bahreinā un Jemenas ziemeļos, ir arī ievērojamas šiītu kopienas.

Arābu valoda ir dominējošā, bet migrantu klātbūtnes dēļ izplatītas arī angļu, urdu, hindi un citas Dienvidāzijas valodas.

 Ārējās saites 

Kategorija:Tuvie Austrumi
Kategorija:Āzijas pussalas
Kategorija:Pussalas