Cilvēktiesības Latvijā

Cilvēktiesības Latvijā ir nostiprinātas Satversmes 8. nodaļā "Cilvēka pamattiesības", kas ir pieņemta 1998. gadā un sastāv no 28 pantiem. Tā ietver gan pirmās, gan otrās paaudzes cilvēktiesības, kā arī vairākas trešās paaudzes cilvēktiesības: personu, kuras pieder pie mazākumtautībām, tiesības, un tiesības dzīvot labvēlīgā vidē. 116. pants nosaka vērtības, kuru aizsardzībai pieļaujami vairāku cilvēktiesību ierobežojumi: tās ir citu cilvēku tiesības, demokrātiskā valsts iekārta, sabiedrības drošība, labklājība un tikumība.

Līdz Satversmes 8. nodaļas pieņemšanai pamatdokuments cilvēktiesību jomā Latvijā bija 1991. gada Konstitucionālais likums "Cilvēka un pilsoņa tiesības un pienākumi".Konstitucionālais likums "Cilvēka un pilsoņa tiesības un pienākumi"

2020. g. martā, atsaucoties uz COVID-19 pandēmiju, Latvija paziņoja par pagaidu atkāpšanos no daļas no cilvēktiesību saistībām pēc Eiropas Cilvēktiesību konvencijasNote verbale un Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām.Depositary NotificationDeklarācija starptautiskajām cilvēktiesību organizācijām par ārkārtējo situāciju Latvijā Jurista vārds, 14.04.2020

 Iestādes 

Kopš 1990. gada parlamentā pastāv cilvēktiesību komisija (sākotnēji to sauca par Cilvēka tiesību un nacionālo jautājumu komisiju, pašlaik — par Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijuSaeimas komisijas).

Kopš 1996. gada darbojas Satversmes tiesa; privātpersonas var vērsties tajā kopš 2001. gada.Grozījumi Satversmes tiesas likumā sk. Pārejas noteikumu 4. pkt.

No 1993. līdz 1995. gadam pastāvēja cilvēktiesību valsts ministra amats.Latvijas Republikas valdības sastāvs 1993. gada 3. augusts — 1994. gada 19. septembrisLatvijas Republikas valdības sastāvs 1994. gada 19. septembris — 1995. gada 21. decembris 1998. gadā tika izveidots Ministru kabineta pārstāvja staptautiskajās cilvēktiesību institūcijās amats.Noteikumi par Ministru kabineta pārstāvēšanu starptautiskajās cilvēktiesību institūcijās

1995. gadā tika dibināts Valsts cilvēktiesību birojs, kas kopš 2007. gada ir pārveidots par Tiesībsarga biroju.

 Latvija starptautiskajā cilvēktiesību sistēmā 

Uz 2019. gada beigām Eiropas Cilvēktiesību tiesa taisīja (sākot no 2001. gada) 144 spriedumus lietās pret Latviju, 115 no tiem konstatējot Eiropas Cilvēktiesību konvencijas vai tās protokolu pārkāpumusViolations by Article and by State — 1959 — 2019 (ECT Lielā palāta izskatīja pēc būtības lietas Sļivenko pret Latviju, Andrejeva pret Latviju, Ždanoka pret Latviju, Kononovs pret Latviju, X pret Latviju, Vistiņš un Perepjolkins pret Latviju).

ANO Cilvēktiesību komiteja uz 2020. gadu sniedza savus apsvērumus 3 lietās pret Latviju, divās no tām konstatējot Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām pārkāpumus (Ignatāne pret Latviju, Raihmans pret Latviju).Documents 2001. gadā Latvija ieviesa pastāvīgo ielūgumu visām ANO Cilvēktiesību padomes (toreiz — Komisijas) speciālajām procedūrām.Standing invitations  1990. gadā netipiskā solī Latvija pievienojās Vispārējai Cilvēktiesību deklarācijai: tiesību doktrīnā un Satversmes tiesas praksē secināts, ka līdz ar to Latvijai ir saistošas šajā deklarācijā ietvertās normas.Burbergs M., Kučs A. Vispārējai cilvēktiesību deklarācijai — 60 // Jurista vārds, 23.12.2008.

 Dalība cilvēktiesību pamatlīgumos 
 ANO galvenie līgumiANO cilvēktiesību līgumu statuss Latvijas dalība Eiropas Padomes galvenie līgumiEP cilvēktiesību līgumi:    Latvijas dalība Starptautiskā konvencija par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu Pievienošanās 1992. gadā, paziņojums par individuālo sūdzību pieļaušanu nav izdarīts. Eiropas Cilvēktiesību konvencija (ECK) Ratificēta 1997. gadā Starptautiskais pakts par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) Pievienošanās 1992. gadā ECK 1. protokols Ratificēts 1997. gadā Fakultatīvais protokols (ICCPR) Pievienošanās 1994. gadā ECK 4. protokols Ratificēts 1997. gadā Otrais fakultatīvais protokols (ICCPR) Pievienošanās 2013. gadā ECK 6. protokols Ratificēts 1999. gadā Starptautiskais pakts par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām Pievienošanās 1992. gadā ECK 7. protokols Ratificēts 1997. gadā Konvencija par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) Pievienošanās 1992. gadā ECK 12. protokols Parakstīts 2000. gadā Fakultatīvais protokols (CEDAW) Nav parakstīts ECK 13. protokols Ratificēts 2012. gadā Konvencija pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem (CAT) Pievienošanās 1992. gadā, paziņojums par individuālo sūdzību pieļaušanu nav izdarīts. Eiropas Sociālā harta (ESC) Ratificēta 2002. gadā Fakultatīvais protokols (CAT) Nav parakstīts 1988. gadā papildu protokols (ESC) Parakstīts 1997. gadā Konvencija par bērna tiesībām (CRC) Pievienošanās 1992. gadā 1995. gadā papildu protokols (ESC) Nav parakstīts Fakultatīvais protokols par bērnu iesaistīšanu konfliktos (CRC) Ratificēts 2005. gadā Pārskatītā Eiropas Sociālā harta Ratificēts 2013. gadā Fakultatīvais protokols par bērnu tirdzniecību, prostitūciju un pornogrāfiju (CRC) Ratificēts 2006. gadā Eiropas konvencija par spīdzināšanas, antihumānas un personu pazemojošas izturēšanās vai soda novēršanu Ratificēta 1998. gadā Konvencija viesstrādnieku un viņu ģimenes locekļu aizsardzībai Nav parakstīta Eiropas reģionālo vai mazākumtautību valodu harta Nav parakstīta Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD) Ratificēta 2010. gadā Vispārējā konvencija par nacionālo minoritāšu aizsardzību Ratificēta 2005. gadā Fakultatīvais protokols (CRPD) Ratificēts 2010. gadā Konvencija cilvēktirdzniecības apkarošanai Ratificēta 2008. gadā

 Jaunākie dokumenti ziņojumu procedūrās 

 Ekspertu iestāde Valsts ziņojums Ekspertu iestādes dokuments Valsts atsauksme Cilvēktiesību komiteja 2009Ziņojums CCPR/C/LVA/3  2014Noslēguma secinājumi CCPR/C/LVA/CO/3 . Ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību komiteja 2018 2021Noslēguma secinājumi . Rasu diskriminācijas izskaušanas komiteja 2017Ziņojums 2018Nobeiguma secinājumi . Komiteja pret spīdzināšanu 2018Ziņojums CAT/C/LVA/6  2019.CAT/C/LVA/CO/6 Secinājumi un rekomendācijas  . Bērna tiesību komiteja 2013Ziņojums CRC/C/LVA/3-5  2016Noslēguma apsvērumi . Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komiteja 2018 2020Noslēguma komentāri . Eiropas sociālo tiesību komiteja 2020Valsts 6. ziņojums par Pārskatītās Eiropas Sociālās hartas izpildi 2020ESTK 2019. g. secinājumi par Latvijas 5. ziņojumu (pieņemti 2020. g.) . Eiropas Komiteja spīdzināšanas novēršanai nav paredzēts 2016ZIŅOJUMS LATVIJAS VALDĪBAI PAR EIROPAS KOMITEJA SPĪDZINĀŠANAS UN NECILVĒCĪGAS VAI PAZEMOJOŠAS RĪCĪBAS VAI SODA NOVĒRŠANAI (CPT) VIZĪTI LATVIJĀ NO 2016. GADA 12. LĪDZ 22. APRĪLIM 2017LATVIJAS VALDĪBAS KOMENTĀRI PAR EIROPAS KOMITEJAS SPĪDZINĀŠANAS UN NECILVĒCĪGAS VAI PAZEMOJOŠAS RĪCĪBAS VAI SODA NOVĒRŠANAI ZIŅOJUMU PAR LATVIJU VKNMA Konsultatīvā komiteja 20163. nacionālais ziņojums par VKNMA izpildi 2018Konsultatīvās komitejas 3. viedoklis 2018Valdības komentāri Eiropas komisija pret rasismu un neiecietību nav paredzēts 2018Piektais ziņojums par Latviju 2019Latvijas valdības komentāri EKRN Piektajam ziņojumam par Latviju

 Līdzdalības un sociāli ekonomisko tiesību īstenošanas rādītāji 

Starp 2009. gadā ievēlētiem pašvaldību deputātiem sievietes veido 35,5%, mazākumtautību pārstāvji un personas, kas nenorādīja tautību — 20,3 %. 2009.-2010. gadu mijā mazākumtautības veidoja 40,6 % no Latvijas iedzīvotājiem (un 28,2% no pilsoņiem), sievietes — 53,9 %. 2017. g. pašvaldību vēlēšanās starp kandidātiem sieviešu bija 39,03 %; latviešu — 77,46%, tautību nenorādījušo — 16,99 %, krievu 3,7 %, poļu 0,48 %, lietuviešu 0, 47 %, baltkrievu 0,34 %, ukraiņu 0,31 %.SVEICAM IEVĒLĒTOS PILSĒTU UN NOVADU PAŠVALDĪBU DEPUTĀTUS UN PRIEKŠSĒDĒTĀJUS! Starp 100 2018. g. ievēlētiem Saeimas deputātiem sieviešu bija 31, mazākumtautību pārstāvju un personu, kas nenorādīja tautību — 28.Statistika  CVK 2018. g. sākumā iedzīvotāju vidū latvieši veidoja 62,18 %, krievi 25,19 %, poļi 2,05 %, lietuvieši 1,18 %, baltkrievi 3,24 %, ukraiņi 2,23%.IRG069. Pastāvīgie iedzīvotāji pēc tautības gada sākumā CSB Latvijas pilsoņu vidū latvieši tolaik veidoja 71,08 %, krievi 19,53 %, poļiи 1,94 %, baltkrievi 1,63 %, ukraiņi 1,02 %, lietuvieši 0,96 %.Latvijas iedzīvotāju sadalījums pēc nacionālā sastāva un valstiskās piederības (Datums=01.01.2018)  PMLP

2021. gada janvārī minimālā mēnešalga ir 500 eiro pirms nodokļu nomaksas un minimālā vecuma pensija — 149,6 eiro.Izmaiņas sociālajā jomā 2021. gadā Tiesībsargs 2020. g. apstrīdēja Satversmes tiesā regulējuma par pensijas minimālo apmēru kā neatbilstošu Satversmei.Tiesībsargs iesniedz Satversmes tiesā pieteikumu par minimālās vecuma pensijas apmēra neatbilstību Satversmei

Vidējā vecuma pensija 2020. gada oktobrī — 403,41 eiro. Strādājošo vidējā neto darba samaksa 2019. gadā sasniedza 793 eiro, svārstoties no 565 eiro Latgalē līdz 883 eiro Rīgā.DSG050. Strādājošo mēneša vidējā darba samaksa statistiskajos reģionos (euro)

Bezdarba līmenis ekonomiski aktīvo iedzīvotāju vidū 2020. gada novembra beigās sastādīja 7,4 % pēc Nodarbinātības valsts aģentūras aprēķiniem, svārstoties no 5,7 % Rīgas reģionā līdz 15,1 % Latgalē.Bezdarba statistika NVA

Gaidāmais jaundzimušo mūža garums 2020. gadā pēc ASV CIP vērtējuma sasniedza 75,4 gadus.Latvia  // CIP Pasaules uzziņu krājums 2018. gadā gultu skaits slimnīcās uz 10 000 iedzīvotāju — 54,9VAG170. Slimnīcu gultu fonda specializācija vidēji gadā CSB; ārstu skaits uz 10 000 iedzīvotāju — 37,0.VAG150. Ārstu skaits pa specialitātēm gada beigās CSB

Obligāta ir pirmsskolas izglītības un pamatizglītība (9 klases), publiskajās skolās saskaņā ar Satversmes 112. pantu arī vidējā izglītība (līdz 12. klasei) ir bezmaksas. Tomēr pēc Tiesībsarga vērtējuma bezmaksas izglītības konstitucionālais princips tiek pārkāpts, pastāvot praksei, kad vecākiem jāiegādājas mācību grāmatas par savu naudu. Pēc 2000. gada tautas skaitīšanas datiem, 13,9 % iedzīvotāju 15 un vairāk gadu vecumā bija augstākā izglītība. 2018. gadā no pamatskolas beidzējiem mācības turpināja 94,6%, no vidusskolas beidzējiem — 68,3 %.IZG180. Pamatskolu un vidusskolu beigušo turpmākā izglītība (%) CSB

 Latvijas specifiskie jautājumi 

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1991. gadā, daudzi Latvijas iedzīvotāji, kas bija ieceļojuši okupācijas laikā, netika atzīti par Latvijas pilsoņiem. Pēc 2011. gada tautas skaitīšanas datiem, nepilsoņi (vairāk nekā 99 % no tiem — mazākumtautību pārstāvji, pārsvarā krievi) ir vairāk nekā 14 % iedzīvotāju. Krievu valoda, kas saskaņā ar 2011. gada tautas skaitīšanas datiem ir dzimtā vairāk nekā 37 % iedzīvotāju, Valsts valodas likumā tiek uzskatīta par svešvalodu; kopš 1991. gada strauji tika sašaurinātas iespējas to izmantot saskarsmē ar valsts un pašvaldību iestādēm.

Tāpat kā daudzās pēckomunisma valstīs, Latvijā pēc 1990. gada notika nekustamo īpašumu restitūcija. Tāpēc ievērojama daļa bijušo sabiedriskā dzīvokļu fonda īrnieku kļuva par dzīvokļu īrniekiem privātajās mājās, kurās 2007. gadā tika atcelti īres maksas ierobežojumi.

Pamatojot ar drošības apsvērumiem Rīgas dome vairākkārtīgi ir aizliegusi vai ierobežojusi dažādus publiskus pasākumus: LGBT pasākumus un protestus pret tiem,Jaunupu sauc pie atbildības, Ulmi — ne Leģionāru piemiņas dienas pasākumusCilvēktiesības Latvijā 2004. g. — Rīga: LCESC, 2005.  — 35. lpp. un protestus pret tiem, Krievu skolu aizstāvības štāba pasākumus.Cilvēktiesības Latvijā 2004. g. — Rīga: LCESC, 2005.  — 34.—35. lpp.

 Atsauces 

 Skatīt arī 

 Latvijas Cilvēktiesību centrs
 Latvijas Cilvēktiesību komiteja

 Ārējās saites 

 Latvijas valsts iestādes un augstskolas:
 Tiesībsarga birojs
 Satversmes tiesas spriedumi 
 Ministru kabineta pārstāvis staptautiskajās cilvēktiesību institūcijās
 Starpvalstu organizācijas un citas valstis:
 Cilvēktiesības Latvijā ANO Cilvēktiesību komisāra biroja mājaslapā
 Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra dokumenti par Latviju
 EDSO DICB dokumenti par vēlēšanu Latvijā novērošanu
 ASV Valsts departamenta Ziņojumi par cilvēktiesību praksi: Latvija
 Krievijas Ārlietu ministrijas Ziņojuma par cilvēktiesībām virknē valstu Latvijai veltītā nodaļa: , , 2020
 Starptautiskās NVO:
 Ziņas par Latviju "Minority Electonic Resources" mājaslapā
 Ziņas par Latviju "Amnesty International" 2019. g. ziņojumā  46.-47. lpp.

*
Kategorija:Latvijas tieslietas