Magdeburga

Magdeburga () ir pilsēta Vācijas centrālajā daļā pie Elbas upes, Saksija-Anhaltes federālās zemes galvaspilsēta. Magdeburga ir sena pilsēta, pastāv kopš viduslaikiem. Otrā pasaules kara laikā pilsēta tika nopostīta Sabiedroto gaisa uzlidojumos, un pēc 1945. gada tā ir praktiski uzcelta no jauna.

 Vēsture 
Pirlsētu dibinājis Kārlis Lielais 805. gadā kā Magadoburgu. 919. gadā, lai aizsargātos pret ungāru un slāvu uzbrukumiem to nocietināja Vācijas karalis Heinrihs I Putnuķērājs. Pirmais Svētās Romas imperators Otons I 10. gadsimtā Magdeburgā dibināja arhibīskapiju. Pēc nāves viņš tika apbedīts Magdeburgas katedrālē.

1035. gadā Magdeburga saņēma tiesības rīkot tirdzniecības sanāksmes. No šim tiesībām vēlāk izveidojās Magdeburgas tiesības, kuras vēlāk tika piešķirtas ļoti daudzām Viduseiropas un Austrumeiropas pilsētām.

13. gadsimtā Magdeburga kļuva par Hanzas savienības pilsētu. Vēlajos viduslaikos Magdeburga bija viena no lielākajām un pārtikušākajām Vācijas pilsētām un ievērojama Hanzas savienības dalībniece. Viens no ievērojamākajiem šī laika pilsētniekiem bija Oto fon Gērike, pazīstams ar saviem eksperimentiem ar Magdeburgas puslodēm.

Magdeburga ir piedzīvojusi trīs ievērojamus postījumus. 1207. gadā ugunsgrēkā nodega liela pilsētas daļa, tostarp katedrāle. Trīsdesmitgadu kara laikā Svētās Romas imperatora un Katoļu līgas karaspēks 1631. gadā aplenca Magdeburgu un ieņēma pilsētu; karadarbībā gāja bojā ap 20 000 pilsētas iedzīvotāju, kas bija lielākie civiliedzīvotāju upuri Trīsdesmitgadu karā. Otrā pasaules kara laikā 1945. gadā Sabiedrotie bombardēja pilsētu un iznīcināja lielu daļu pilsētas centra. Pēc kara tā ir praktiski uzcelta no jauna.

No 1949. līdz 1990. gadam Magdeburga ietilpa Vācijas Demokrātiskajā Republikā. Pēc Vācijas apvienošanās ir īstenoti daudzi jauni būvniecības projekti un atjaunotas vecās ēkas. Magdeburga 2005. gadā svinēja savu 1200 gadu jubileju.

 Saimniecība 
Magdeburga atrodas uz Vācijas 2. un 14. nacionālā ceļa krustpunkta, tādējādi šeit savienojas ceļi no Austrumeiropas (Berlīnes un tālāk uz austrumiem) un Rietumeiropas, kā arī no Vācijas ziemeļiem un dienvidiem. Mūsdienās pilsētā nozīmīgākās saimniecības nozares ir mašīnbūve, veselības aprūpes rūpniecība, vides tehnoloģijas, aprites ekonomika, loģistika, kultūras nozare, kokrūpniecība un informācijas un komunikāciju tehnoloģijas.

 Ievērojami objekti 
Magdeburgā ir daudz senu baznīcu un klosteru. Iespaidīgākā ir gotiskā Sv. Maurīcija un Katrīnas doma katedrāle.

Ievērojamākā modernā ēka ir "Zaļā citadele" (Grüne Zitadelle), kas ir pēdējais arhitekta Frīdensreiha Hundertvasera projekts.

 Cilvēki 
Magdeburgā dzimuši:

 Oto fon Gērike (Otto von Guericke, 1602—1686) — fiziķis
 Georgs Kaizers (Georg Kaiser, 1878—1945) — dramaturgs
 Kristāna Nisleina-Folharde (Christiane Nüsslein-Volhard, 1942) — bioloģe
 Ērihs Ollenhauers (Erich Ollenhauer, 1901—1963) — politiķis
 Frīdrihs Vilhelms fon Šteibens (Friedrich Wilhelm von Steuben, 1730—1794) — virsnieks
 Georgs Filips Tēlemanis (Georg Philipp Telemann, 1681—1767) — komponists
 Hennings fon Treskovs (Henning von Tresckow, 1901—1944) — virsnieks
 Ērihs Veinerts (Erich Weinert, 1890—1953) — rakstnieks

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Oficiālā pilsētas mājaslapa 

Kategorija:Vācijas pilsētas
Kategorija:Hanzas pilsētas
Kategorija:Saksija-Anhalte