Stīvens Bouens

Stīvens Džerards Bouens (Stephen Gerard Bowen; dzimis ) ir NASA astronauts.

Bouena pirmais kosmiskais lidojums notika 2008. gada novembrī misijā STS-126, esot kosmoplāna Endeavour misijas speciālistam.

Otrais Bouena lidojums notika 2010. gada maijā misijā STS-132, esot misijas speciālistam.

 misijas STS-133, kā starts bija paredzēts 2011. gada februāra beigās, apkalpes loceklis Timotijs Kopra ieguva traumu, braucot ar velosipēdu. Viņš bija lauzis gurnu. Tā kā pēdējās Space Shuttle misijās netika gatavotas dublieru apkalpes, tad vajadzēja atrast astronautu, kas varētu pildīt Kopras uzdevumus, to skaitā vairākas iziešanas kosmosā. 19. februārī NASA paziņoja, ka Timotiju Kopru nomainīs Stīvens Bouens.Astronaut Steve Bowen Named To STS-133 Space Shuttle Crew  NASA RELEASE: 11-023; 2011-01-19Bowen replaces Kopra on Discovery crew; launch still on for Feb. 24 WILLIAM HARWOOD, CBS News, 2011-01-19

Trešo lidojumu kosmosā S. Bouens veica 2011. gada februārī — martā misijā STS-133 (kosmoplāna Discovery pēdējā lidojumā).

Ceturto reizi kosmosā Stīvens Bouens sāka 2023. gada 2. martā kā kosmosa kuģa SpaceX Crew-6 komandieris, dodoties uz Starptautisko kosmosa staciju. Viņš bija 68. un 69. lidojuma inženieris. Uz Zemi Bouens atgriezās 4. augustā ar Crew-6.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:
 Kosmosa kuģis Starta datums Nolaišanās datums Apkalpes biedri Pozīcija Ilgums Piezīmes STS-126   Kristofers FērgusonsEriks BoDonalds PetitsHeidemarija Stefanišina-PaipereŠeins KimbroSandra MagnusaGregorijs Šamitofs misijas speciālists 15 d 20 h 30 min STS-132   Kenets HemsDominiks AntonelliGerets ReismensMaikls GūdsPīrss Sellerss misijas speciālists 11 d 18 h 29 min  STS-133   Stīvens LindsijsEriks BoBendžamins DrūMaikls BeretsNikole Stota misijas speciālists 11 d 18 h 29 min  SpaceX Crew-6   Vorens HoburgsSultāns El NejadiAndrejs Fedjajevs Kosmosa kuģa komandieris 185 d 22 h 43 min SKS-68, SKS-69

Iziešanas atklātā kosmosā:
MisijaSlūžu kameraDalībnieki Sākums (UTC)BeigasIlgums Darbība STS-126 Quest Stīvens BouensŠeins Kimbro  18:24  00:31 6 stundas 07 minūtes Pabeigta saules bateriju pagriešanas mehānisma gultņa veltņu nomaiņa un iesmērēšana, tika iesmērēts arī otras puses pagriešanas mehānisms. Uzstādīta videokamera uz saules bateriju fermas. Kibo modulis sagatavots eksperimentu paneļa pievienošanai. STS-132 Quest Gerets ReismensStīvens Bouens  11:54 19:19 7 stundas 25 minūtes Uz Z1 uzstādīta Ku joslas antena. Pie Dextre pievienota instrumentu platforma. Noņemti stiprinājumi akumulatoriem, kurus nākamajā reizē paredzēts uzstādīt. STS-132 Quest Stīvens BouensMaikls Gūds  10:38 17:47 7 stundas 9 minūtes Nomainīti 4 no 6 akumulatoriem uz P6 sekcijas. Atbrīvots iestrēdzis kabelis uz Atlantis sensoru pagarinātājstieņa. Pabeigta SGANT antenas nostiprināšana uz Z1 sekcijas. STS-133 Quest Stīvens BouensBendžamins Drū  15:46 22:20 6 stundas 34 minūtes Pie Unity moduļa pieslēgts elektrobarošanas kabelis. Uz External Stowage Platform 2 pārvietots dzesēšanas sistēmas bojātais sūknis. Pie S3 segmenta pārvietota kamera, uzstādīti virzītāji manipulatora transportiera sistēmai. STS-133 Quest Stīvens BouensBendžamins Drū  15:42 21:56 6 stundas 14 minūtes Amonjaka atlieku izlaišana no dzesēšanas sistēmas. Eksperimentu konteineru noņemšana no Columbus moduļa. Kameras un aizsarglēcu uzstādīšana DEXTRE manipulatoram. Papildapgaismojuma uzstādīšana P1 segmentam. SKS-69 Quest Stīvens BouensSultāns El Nejadi  13:11 20:12 7 h 1 min Sākumā kosmonauti pabeidza kabeļu izkārtošanu un nostiprināja balsta stieņus ar MLI pie 1B un 1A saules bateriju blokiem, kur paredzēts uzstādīt IROSA saules baterijas. Pēc tam viņi mēģināja izņemt daļu no bojātās SASA antenas, kas glabājās uz platformas ESP-2. Elektronikas kastē iestrēgusi skrūve neļāva atbrīvot RFG antenas sekciju no bloka, un šis darbs tika atlikts uz nākamo iziešanu kosmosā. Sultāns El Nejadi kļuva par pirmo arābu kosmonautu, kurš izgājis kosmosā. SKS-69 Quest Stīvens BouensVorens Hoburgs  13:15 19:18 6 h 3 min iROSA saules baterijas paneļa uzstādīšanas darbi 1A barošanas kanālā. Kosmonauti veica skrūvju noņemšanu, rullīšu izvietošanu un kabeļu uzstādīšanu. Pēc tam Hoburgs, piestiprināts pie Canadarm2 manipulatora, paņēma sarullēto paneli un uzstādīja to 1A saules bateriju kanālā uz S4 kopnes. Saules bateriju izvērsa 16:32, un tā sāka ražot enerģiju. SKS-69 Quest Stīvens BouensVorens Hoburgs  12:42 18:17 5 h 35 min Pēdējā iROSA saules baterijas paneļa uzstādīšanas darbi 1B barošanas kanālā. Saules bateriju izvērsa 16:51. Vēl kosmonauti pārklāja kabeļus ar daudzslēņu izolāciju un nostiprināja statņus, pārvietoja kāju stiprinājumus uz iekšieni un novietoja atbalsta sijas uz platformas, lai tās vēlāk varētu likvidēt.

 Atsauces 

Kategorija:ASV astronauti
Kategorija:NASA astronauti