Karabaha

Karabaha, agrāk Karabags ( — "Melnais dārzs"), ir ģeogrāfisks reģions Aizkaukāzā, kas aptver teritoriju no Mazā Kaukāza grēdas līdz Kuras un Araksas upju satecei mūsdienu Azerbaidžānas teritorijā. Iedalās divās vai pamatdaļās — Kalnu Karabahā (, ) un Līdzenuma Karabahā, reizēm tai kā trešā pamatdaļa tiek pieskaitīta arī Zangezuras kalniene Armēnijā.

Karabahas nosaukums pirmo reizi rakstītos avotos sastopams 14. gadsimta gruzīnu hronikā "Kartlis choverba". 17.-19. gadsimtā reģions bija slavens ar Karabahas zirgiem.

 Vēsture 
2. gadsimtā šis reģions bija iekļauts Lielarmēnijas valstī kā divas provinces: Arcaha (kalnienes daļa) un Utika (līdzenumu daļa).Анания Ширакаци. Армянская География 
4. gadsimtā abas provinces nonāca Albānijas valsts pakļautībā, un uz Līdzenuma Karabahas pilsētu Partavu (Bardu) tika pārcelta Albānijas galvaspilsēta.История древнего мира. - Москва, 1989, 3. sēj., 286. lpp.Всемирная История. Москва, 2. sēj., 769. lpp.; un tajā ievietotā karte "Aizkaukāzs I-IV gs. 
Pēc mongoļu iekarojumiem 13. gadsimtā Karabahas stepē apmetās tjurku ciltis, savukārt Kalnu Karabahā turpināja pastāvēt armēņu Hačenas kņaziste (, X-XV gs.), kas vēlāk sadalījās 5 kņazistēs: Hačena, Dizaka, Varanda, Džeraberda un Gulistāna. Persijas Sefeivīdu dinastijas laikā (1502-1722) Karabaha bija province - beilerbegija, - ar galvaspilsētu Gendži, bet no 1747. līdz 1822. gadam Karabahas haniste (sākotnēji Persijas, bet kopš 1805. gada Krievijas Impērijas vasaļvalsts, kas juridiski nonāca tās pakļautībā pēc 1813. gada Gulistānas miera līguma).

Krievu valdība 1822. gadā likvidēja hanisti un izveidoja Karabahas provinci ar militāru pārvaldi, no 1846. gada Šemahas (Şamaxı), vēlāk Baku guberņas (), bet kopš 1868. gada Jeļizavetpoļes guberņas () sastāvā, sadalīta Šušas, Džebrailas, Dževanširas un Zangezuras apriņķos. 1828. gadā uz Līdzenuma Karabahu pārvietoja 700 armēņu ģimeņu, lai "atšķaidītu" musulmaņu iedzīvotāju viendabīgo sastāvu.Колониальная политика российского царизма в Азербайджане в 20-60-х гг. XIX в. - Часть I, АН СССР, Москва-Ленинград, 1936., 201.-204. lpp.

1918. gadā Līdzenuma Karabahu iekļāva Azerbaidžānas Demokrātiskās Republikas sastāvā, savukārt par Kalnu Karabahu sākās bruņotas sadursmes starp armēņiem un azerbaidžāņiem, kuras ilga līdz pat 1920. gadam, kad to anektēja KPFSR Sarkanā armija. 1921. gadā ar VK(b)P CK Politbiroja lēmumu Karabaha tika iekļauta Azerbaidžānas PSR sastāvā kā Kalnu Karabahas autonomais apgabals.

1991. gadā, sabrūkot PSRS, Kalnu Karabahā tika proklamēta (02.09.1991.) Kalnu Karabahas Republika Arcaha (). Tam sekoja Kalnu Karabahas karš, kurā Azerbaidžāna cieta militāru sakāvi. 2021. gadā Azerbaidžāna guva daļēju revanšu, atgūstot daļu no zaudētajām teritorijām.

Kopš 1994. gada Karabaha ir sadalīta divos reģionos: Azerbaidžānas Līdzenuma Karabahā un Kalnu Karabahas jeb Arcahas Republikā, kuru robežas ir tuvas šo Karabahas daļu vēsturiskajām robežām, bet nesakrīt pilnībā.

 Atsauces 

 Literatūra 

 Hewsen, Robert H., Ethno-History and the Armenian Influence upon the Caucasian Albanians, in: Samuelian, Thomas J. (Hg.), Classical Armenian Culture. Influences and Creativity, Chico: 1982, 27-40.
 Hewsen R.H. Ethno-history and the Armenian influence upon the Caucasian Albanians. Classical Armenian culture: Influence and creativity, Scholars press, Philadelphia, 1982.

 Ārējās saites 

 Armenian Highland
 The World Factbook. Azerbaijan. 
 Мирза Адегизель-бек. Карабах-наме.
 Аббас-Кули-Ага Бакиханов, "Гюлистан-и Ирам" 
 Т. Саарян. Границы Великой Армении и Кавказской Албании и этническая история Арцаха
 А. П. Новосельцев. К вопросу о политической границе Армении и Кавказской Албании в античный период
 Мирза Джамал Карабаги. История Карабага.

Kategorija:Armēnijas ģeogrāfija
Kategorija:Azerbaidžānas ģeogrāfija