Valsts darba dienests (Vācija)

Valsts darba dienests (, RAD) bija nacistiskās Vācijas paramilitāra organizācija cīņai ar bezdarbu, tāpat kā Civilian Conservation Corps Amerikas Savienotajās Valstīs. Otrā pasaules kara laikā Valsts darba dienests veica Vērmahta palīgdienesta funkcijas.

 Organizācija 

Valsts darba dienests sastāvēja no 40 darba apgabaliem (Arbeitsgau). Katru no šiem apgabaliem vadīja virsnieks ar savu štābu un Sardzes rotu (Wachkompanie). Katrā apgabalā bija sešas līdz astoņas bataljona lieluma Darba grupas (Arbeitsgruppen), 1200—1800 cilvēku katrā. Savukārt, šīs grupas sadalītas sešās rotas lieluma vienībās sauktās RAD-Abteilung. Katram Valsts darba dienesta dalībniekam tika nodrošināta lāpsta un velosipēds.

 Latvieši Valsts darba dienestā 
Daži latvieši tiešām brīvprātīgi iestājās Darba dienestā, bet tie galvenokārt bija jaunieši, kas vēlējās iestāties Latvijas Universitātē vai kādā no vācu universitātēm.
Sākoties mobilizācijai, jauni vīrieši, un vēlāk arī jaunas sievietes vienkārši iesauca Valsts darba dienestā un nosūtīja uz darba nometnēm Vācijā. Tur bija rotu stipruma latviešu vienības. 1944. gada janvārī latviešu Valsts darba dienesta vienības tika atsauktas uz dzimteni un divas vai trīs latviešu Valsts darba dienesta rotas tika pakļautas vācu virsniekiem. Lielākā daļa Valsts darba dienesta apakšvirsnieku (ar nelieliem izņēmumiem) arī bija vācieši. Darbs galvenokārt sastāvēja no nocietinājumu un aizsardzības šķēršļu būves Sarkanās armijas aizturēšanai. Pēc obligātā sešu mēnešu dienesta Valsts darba dienestā visi militāri derīgie vīrieši tika ieskaitīti 15.divīzijā. 1944. gada augustā, neatkarīgi no nodienētā laika visi latviešu Valsts darba dienesta vīrieši tika nosūtīti uz SS mācību nometni Konicā (Konitz), kur tie tika pārformēti prettanku grenadieru vienībās (Panzergrenadier). Pēc viena mēneša apmācībām izglītotākie tika nosūtīti uz virsnieku un apakšvirsnieku kursiem, pārējie pazemināti par dzelzceļa sargiem.

 Formastērpi un dienesta pakāpes 
Valsts darba dienesta dalībnieku formastērpi bija brūnā krāsā. Uz piedurknes (uzšuve) un cepures (kokarde) uz leju vērstas lāpstas formā. Atšķirībā no Ieroču SS, Valsts darba dienestā nebija nacionālo atšķirības zīmju.
Paskaidrojums:
VīriešiSievietes Reichsarbeitsführer
 Obergeneralarbeitsführer
 Generalarbeitsführer
 Oberstarbeitsführer
 Oberarbeitsführer
 Arbeitsführer
 Oberstfeldmeister
 Oberfeldmeister
 Feldmeister
 Unterfeldmeister
 Obertruppführer
 Truppführer
 Untertruppführer/Hauptvormann
 Obervormann
 Vormann
 Arbeitsmann —
 —
 —
 Stabshauptführerin
 Stabsoberführerin
 Stabsführerin
 Maidenhauptführerin
 Maidenoberführerin
 Maidenführerin
 Maidenunterführerin
 Jungführerin
 Kameradschaftsälteste
 —
 —
 —
 Arbeitsmaid

 Ārējās saites 
 Wolf Oschlies: Der Reichsarbeitsdienst (RAD)  bei Shoa.de 
 Michael Hansen: „Idealisten“ und „gescheiterte Existenzen“. Das Führerkorps des Reichsarbeitsdienstes. Dissertation, Universität Trier, 2004  (PDF; 2,3 MB) 
 Der Reichsarbeitsdienst und Reichsarbeitsdienst als Teil der Lebensstationen beim Deutschen Historischen Museum 
 Dokumente zum Reichsarbeitsdienst im Bundesarchiv 

Kategorija:Trešais reihs
Kategorija:Vācijas vēsture