Jānis Kristītājs

Svētais Jānis Kristītājs ( (Yokhanan HaMatbil),  (Iōánnēs ho baptistḗs) vai Ἰωάννης ὁ βαπτίζων (Iōánnēs ho baptízōn), ; dzimis laika posmā no 6. līdz 2. gadam p.m.ē., miris ap 30. gadu) bija sludinātājs un askēts, kurš, pēc evaņģēlija datiem, kristīja Jēzu Kristu. Tiek godināts kā svētais kristietībā un kā pravietis islāmā.

 Sludinātāja darbība 
20. gadu beigās Jānis Kristītājs pamazām sāka pulcināt ap sevi sekotājus. Sākumā viņš sludināja tuksnesī netālu no Jeruzalemes, vēlāk devās uz Galileju, kurā valdīja tetrarhs Hērods Antipa. Jānis kritizēja pastāvošo kārtību, sludināja Dieva valstības drīzu iestāšanos un veica kristīšanu Jordānas upē. Jānis kristīja arī pašu Jēzu. Pēc Mateja evaņģēlija datiem, to darot, viņš teicis, ka Jēzum būtu jākristī viņš. Vairāki Jēzus sekotāji pirms pievēršanās kristietībai bija Jāņa Kristītāja sekotāji.

Kad tetrarhs Hērods Antipa lauza savu daudzus gadus ilgo laulību ar arābu karaļa Aretas IV meitu, lai apprecētos ar pusbrāļa Hēroda II sievu Hērodiju (Herodias) (Hēroda Lielā mazmeitu), Jānis Kristītājs vērsās pret šādu rīcību un to publiski nosodīja liela pūļa klātbūtnē. Drīz vien viņš tika ieslodzīts. Evaņģēliji vēsta, ka Hēroda Antipas dzimšanas dienas svinībās Hērodijas meita tik skaisti dejoja, ka viņš deva solījumu izpildīt jebkuru viņas vēlēšanos. Hērodija mudināja savu meitu izteikt vēlēšanos, lai Jānim Kristītājam tiktu nocirsta galva. Un pēc neilga laika no apakšzemes cietuma tika atnesta un Hēroda svinību zālē uz paplātes Hērodijas meitai pasniegta Jāņa Kristītāja galva, kuru tā nodeva tālāk savai mātei.Simon Sebag Montefiore Jerusalem: The Biography. Phoenix, 2012, p. 114-115,  Evaņģēlijos nav nosaukts Hērodijas meitas vārds, tomēr Josifs Flāvijs darbā "Jūdu vēsture" (Antiquitates Judaicae) raksta par Hēroda sievas meitu Salomi. Šajā pašā darbā gan apgalvots, ka Jānis Kristītājs esot nogalināts politisku iemeslu dēļ.

 Radniecība ar Jēzu Kristu 
Jāņa Kristītāja tēvs Zaharija (Zacharias) bija priesteris, kam bija jāierodas Jeruzalemes templī vienu vai divas reizes gadā (Lūk.ev.1:8). Viņš bija priesteris Abija vienībā (1.Laiku 24:10), kurai bija izlozēts astotais kārtas numurs kalpošanā (no divdesmit četrām). Jāņa Kristītāja māte Elizabete un Jēzus Kristus māte Marija bija māsīcas (viņu mātes bija māsas). Kad Marija gaidīja Jēzus piedzimšanu, viņa apmetās pie Jāņa Kristītāja vecākiem.

 Dzimšanas datējums 
Jāņa Kristītāja dzimšanas laika aprēķins balstās uz Bībeles stāsta par viņa tēva Zaharija priestera kalpošanu Jeruzalemes templī. Tā kā Zaharijs piederēja Abija priesteru vienībai — astotajai no 24 priesteru vienībām, ko ķēniņš Dāvids bija izveidojis tempļa kalpošanai. Katrai vienībai bija jākalpo vienu nedēļu (no sabata līdz sabatam) divas reizes gadā, kā arī svētku laikos visiem kopā.

Hronoloģiskā aprēķina sākumpunkts ir ebreju tradīcija, kas fiksēta Babilonijas Talmudā (traktāts Taanit 29a), norādot, ka pirmā priesteru vienība (Jehojariba vienība) kalpoja, kad tika iznīcināts 70. gadā pēc Kristus 9. Avā Otrais templis. Av (ebreju: אָב) ir piektais mēnesis reliģiskajā ebreju kalendārā, kas parasti sakrīt ar jūliju-augustu Gregora kalendārā. 9. Av jeb Tisha B'Av ir ebreju sēru diena, kad tika iznīcināti abi tempļi — gan 586. gadā pirms Kristus, gan 70. gadā pēc Kristus.

 Rotācijas matemātika 
Tā kā katra vienība kalpoja septiņas dienas, Abijas vienība savu pirmo kalpošanu uzsāka precīzi 7 nedēļas pēc tam, kad savu nedēļu bija pabeidzis Jehojaribs.

 1. nedēļa: Jehojaribs (Cikla sākums Nisāna mēnesī)
 2.–7. nedēļa: Citas vienības (Jedaja, Harims, Seorims, Malkija, Mijamins, Hakocs)
 8. nedēļa: Abija

 Otrā rotācija (Zaharija kalpošanas laika aprēķins) 
Viss cikls (24 vienības) aizņem aptuveni pusi no saules gada. Pēc tam, kad 24. vienība pabeidza kalpošanu, cikls sākās no jauna ar Jehojariba vienību. Tas nozīmē, ka Abijas otrā kalpošana notika 24 nedēļas pēc tās pirmās kalpošanas.

Ja mēs pieņemam hipotēzi, ka Jāņa Kristītāja tēvs Zaharijs saņēma redzējumu tieši otrajā kalpošanas reizē, tad aprēķins izskatās šādi:

 1. nedēļa: Jehojariba 1. kalpošana (Pavasaris)
 25. nedēļa: Jehojariba 2. kalpošana (Rudens sākums)
 32. nedēļa (25 + 7): Abijas 2. kalpošana (Oktobris)

Šo metodi pielietojuši vairāki pētnieki: vācu teologs Jozefs Heinrihs Frīdlībs savā 1887. gada darbā "The Life of Jesus the Redeemer", izraēliešu zinātnieks Šemarjahu Talmons, kas 1958. gadā publicēja pētījumu par Kumrānas rakstiem (4Q321), kuros apstiprinājās priesteru kalpošanas kārtība, kā arī citi Bībeles hronoloģijas pētnieki. No šīs enkurvietas 70. gadā pēc Kristus atpakaļskaitot līdz aptuveni 3.—2. gadam pirms Kristus, pētnieki ir aprēķinājuši, kad kalpoja Abijas vienība. Saskaņā ar Lūkas evaņģēliju Jēzus piedzima aptuveni sešus mēnešus pēc Jāņa (Lk 1:26, 36), tādēļ Jāņa dzimšanas datēšana ļauj aprēķināt arī Jēzus piedzimšanas laiku, lai gan dažādi pētnieki nonāk pie atšķirīgiem secinājumiem atkarībā no pieņēmumiem par priesteru kalpošanas cikla rēķināšanas metodēm.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Jānis Kristītājs (Jahja) islāma tradīcijā  

Kategorija:0. gados p.m.ē. dzimušie
Kategorija:30. gados mirušie
Kategorija:Katoļu svētie
Kategorija:Pareizticīgo svētie
Kategorija:Anglikāņu svētie
Kategorija:Islāma pravieši
Kategorija:Bībeles personāži