Erevāna

Erevāna (, ) ir Armēnijas lielākā pilsēta un galvaspilsēta, kā arī valsts galvenais kultūras un rūpniecības centrs. Atrodas valsts centrālās daļas rietumos, Ararata līdzenuma ziemeļos, Razdanas upes ielejā. Erevāna ir viena no senākajām nepārtraukti apdzīvotajām pasaules pilsētām, atrodas Urartu pilsētas Erebuni vietā. Erevāna ir Armēnijas galvaspilsēta kopš 1918. gada. Tā ir trīspadsmitā galvaspilsēta, kas bijusi armēņiem. Saskaņā ar 2011. gada datiem, pilsētas iedzīvotāju skaits pārsniedz miljonu, kas ir vairāk nekā 35% no visiem valsts iedzīvotājiem. Līdzīgi kā pārējā Armēnija, arī Erevāna ir izteikti monoetniska un armēņu īpatsvars galvaspilsētā ir tuvu 99%.

 Vēsture 
Erevānas vēsture ir izsekojama kopš 8. gadsimta pirms mūsu ēras, kad 782. gadā pirms mūsu ēras šajā apkārtnē Urartu valsts valdnieks Argišti I dibināja Erebuni cietoksni, kas vēlāk kļuva par Armēnijas administratīvo un reliģisko centru. Erebuni mūsdienās ir viena no Erevānas apkaimēm. Laikā, kad austrumu Armēnija bija pakļauta Ahemenīdu impērijai (persiešiem), Erevāna bija reģiona administratīvais centrs. Šādu statusu pilsēta saglabāja arī pēc nokļūšanas Krievijas Impērijā 1828. gadā Krievu-persiešu kara rezultātā.

Pēc Pirmā pasaules kara Erevāna kļuva par Armēnijas Republikas galvaspilsētu. Šeit apmetās arī tūkstoši bēgļu no rietumu Armēnijas, kam izdevās izglābties no Armēņu genocīda. Pilsēta strauji auga laikā, kad Armēnija bija iekļauta Padomju Savienībā kā Armēnijas PSR. Notika industrializācija un pilsētas pārbūve, Erevāna kļuva par armēņu kultūras un mākslas centru. Vislielāko iedzīvotāju skaitu pilsēta sasniedza 20. gadsimta 80. gadu beigās, kad tas pārsniedza 1,2 miljonus. Vēlākajās desmitgadēs iedzīvotāju skaits ir nedaudz samazinājies. Nozīmīgas izmaiņas pilsētā notikušas pēc Armēnijas neatkarības iegūšanas, kad ievērojami pārveidots pilsētas centrs.

 Ģeogrāfija 
 Ģeogrāfiskais stāvoklis 
Erevāna atrodas valsts centrālās daļas rietumos, Ararata līdzenuma ziemeļos, Razdanas upes ielejā. Līdz Turcijas robežai ir 23 km. Pilsētas augstums virs jūras līmeņa ir no 865 līdz 1390 m; vidējais augstums ir 990 m.

Erevāna veido atsevišķu Armēnijas administratīvā iedalījuma vienību. Pārējā valsts ir sadalīta 10 marzās. Erevānai ir īpašs statuss, tā nav marza.

 Klimats 
Vidējā gada gaisa temperatūra ir +12 °C. Janvārī vidējā temperatūra samazinās līdz -4 °C, bet jūlijā tā ir +26 °C. Gada nokrišņu daudzums' ir 277 mm. Gadā saulaino stundu skaits ir 2480. Relatīvais gaisa mitrums vasarā ir 50-60%, bet ziemā — 70-80%.

 Administratīvais iedalījums 
Erevāna administratīvi sīkāk dalās 12 apkaimēs (, hamaynkʿ).


 Demogrāfija 
Erevānā 2017. gadā dzīvoja  cilvēku. 2011. gadā 98,9% no iedzīvotājiem bija armēņi.
0,5% no iedzīvotājiem ir krievi, bet 0,3% ir jazīdi. Ap 1830. gadu Erevānā dzīvoja 64% azerbaidžāņu, bet mūsdienās to tik pat kā nav vispār.

Dominējošā reliģija ir Armēņu apustuliskā baznīca.

 Ievērojamas personības 

Erevānā dzimuši vai dzīvojuši :

 Henriks Mhitarjans (Հենրիխ Մխիթարյան; 1989), futbola pussargs

 Sports 
Populārākais sporta veids tāpat kā visā valstī ir futbols. Armēnijas augstākajā futbola līgā no 10 klubiem 6 bāzējas Erevānā. Tie ir Alashkert, Banants, Gandzasar, Pyunik, Ararat, Ararat-Moskva. Razdanas stadions, kas atrodas Erevānā, ir lielākais stadions Armēnijā. Tajā mājas spēles aizvada Armēnijas futbola izlase.

Ļoti populārs Erevānā ir arī šahs. 1996. gadā tur notika 32. šaha olimpiāde. 2006. un 2007. gada šaha olimpiādē uzvarēja Armēnijas komanda. Tajā bija četri šahisti no Erevānas. No Erevānas ir nācis viens no pasaules labākajiem šahistiem Levons Aronjans.

 Sadraudzības pilsētas 
Erevānai ir 27 sadraudzības pilsētas. Kopš 2013. gada viena no tām ir Latvijas galvaspilsēta Rīga.

 Atsauces 

 Ārējās saites