1940. gads

1940. gads () bija garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās pirmdienā.

 Notikumi 

 Janvāris 

 8. janvāris — Ziemas karš: Somijas spēki guva uzvaru mēnesi ilgajā Suomusalmi kaujā.
 11. janvāris — Otrais Ķīnas—Japānas karš: Ķīnas spēkiem pēc trīs nedēļu sadursmēm izdevās noturēt Kuņluņas pāreju pret Japānas armiju pie Naņninas.

 Februāris 
 10. februāris — pirmo reizi uz ekrāniem parādījās Toms un Džerijs.
 27. februāris — Martins Kamens un Sems Rubens atklāja oglekli-14.

 Marts 
 5. marts — Katiņas slaktiņš: PSKP CK Politbiroja locekļi parakstīja pavēli par vairāk nekā 20 000 poļu karavīru un inteliģences nošaušanu.
 6. marts — Ziemas karš: starp Somiju un Padomju Savienību tika noslēgts pamiers.
 12. marts — Ziemas karš: Somija un PSRS noslēdza "Maskavas miera līgumu", kurā Padomju Savienībai tika atdota Somijas Karēlija; somu bruņotie spēki un vietējie iedzīvotāji nekavējoties tika evakuēti.
 13. marts — beidzās Ziemas karš; PSRS karaspēks iegāja Vīpuri.
 18. marts — Otrais pasaules karš: Ādolfs Hitlers un Benito Musolīni tikās Brennera pārejā Alpos un vienojās par alianses izveidi pret Franciju un Lielbritāniju.
 21. marts — par Francijas premjerministru kļuva Pols Reno.
 31. marts — okupētās Somijas daļas jeb SDR ("Somijas Demokrātiskās Republikas") inkorporācija PSRS, pievienojot Karēlijas APSR un izveidojot Karēļu-somu PSR. Par republikas vadītāju kļuva SDR premjers Oto Kūsinens.

 Aprīlis 
 8. aprīlis — Otrais pasaules karš: Vācijas karaspēks okupēja Norvēģijas galvaspilsētu Oslo.

 Maijs 
 10. maijs — Otrais pasaules karš:
 Vācijas spēki ieņēma Beļģiju, Nīderlandi un Luksemburgu;
 Vinstons Čērčils kļuva par Apvienotās Karalistes premjerministru;
 Apvienotā Karaliste ieņēma Islandi.
 14. maijs — Otrais pasaules karš: Roterdama tika nopostīta vācu aviācijas uzlidojumos.
 17. maijs — Otrais pasaules karš: Vācija okupēja Briseli, Beļģijā.
 24. maijs — Igors Sikorskis veica pirmo sekmīgo helikoptera lidojumu.
 28. maijs — Otrais pasaules karš: Beļģijas karalis Leopolds III parakstīja kapitulācijas aktu un padevās Vācijai.

 Jūnijs 
 4. jūnijs — Otrais pasaules karš: vācu spēki iegāja Parīzē.
 10. jūnijs — Otrais pasaules karš:
 Itālija pieteica karu Francijai un Apvienotajai Karalistei;
 Kanāda pieteica karu Itālijai;
 vācu spēki ģenerāļa Ervīna Rommela vadībā sasniedza Lamanšu;
 Norvēģija padevās Vācijai.
 14. jūnijs — PSRS pieteica ultimātu Lietuvai (23:30), pieprasot izveidot marionešu valdību un ievest PSRS karaspēku.
 15. jūnijs — Otrais pasaules karš: Lietuvas okupācija
 16. jūnijs — PSRS pieteica ultimātu Latvijai (14:00) un Igaunijai (15:20), pieprasot izveidot marionešu valdības.
 17. jūnijs —  Otrais pasaules karš:
 PSRS okupēja Igauniju
 PSRS okupēja Latviju
 22. jūnijs — Otrais pasaules karš: Francija Kompjēnā parakstīja kapitulāciju Vācijai.
 26. jūnijs — PSRS pieteica ultimātu Rumānijai (22:00), pieprasot Besarābijas un Ziemeļbukovinas teritoriju atdošanu.
 28. jūnijs — Otrais pasaules karš: Sarkanā armija sāka Besarābijas un Ziemeļbukovinas okupāciju.

 Jūlijs 
 10. jūlijs — Otrais pasaules karš: izveidota Višī Francijas valdība.
 11. jūlijs — par Francijas premjerministru kļuva Filips Petēns.
 21. jūlijs — Igaunijas PSR, Latvijas PSR un Lietuvas PSR pasludināšana okupētajās Baltijas valstīs.

 Augusts 
 2. augusts — Padomju Savienība okupējā Rumānijas teritorijā izveidoja Moldāvijas PSR
 3. augusts — okupētās Lietuvas inkorporācija PSRS
 5. augusts — okupētās Latvijas inkorporācija PSRS 
 6. augusts — okupētās Igaunijas inkorporācija PSRS 
 13. augusts — sākās "kauja par Britāniju".

 Septembris 
 7. septembris — Rumānija bija spiesta atdot Dobrudžas dienvidu daļu Bulgārijai.
 22. septembris — Japāna sāka okupēt Franču Indoķīnas ziemeļu daļu (Tonkinu).
 25. septembris — Vidkuns Kvislings kļuva par Vācijas okupētās Norvēģijas marionešu valdības galvu.
 27. septembris — Ass valstis Vācija, Itālija un Japāna Berlīnē parakstīja trīspusēju līgumu par militāro aliansi.

 Oktobris 
 28. oktobris — Otrais pasaules karš: Itālijas armija no Albānijas iebruka Grieķijas ziemeļu daļā, sākās Grieķijas–Itālijas karš.

 Novembris 
 12.–13. novembris — Berlīnē notika augstākā līmeņa sarunas par PSRS pievienošanos Ass valstīm.
 14. novembris — vācu aviācija sagrāva Koventri vēsturisko centru.
 16. novembris — okupētajā Polijā vācu nacisti norobežoja Varšavas geto no ārējās pasaules.
 19. novembris — PSRS piedāvāja Bulgārijai parakstīt Draudzības un savstarpējās palīdzības līgumu, ko 25. novembrī bulgāru puse noraidīja.
 20. novembris — Ungārija pievienojās Ass valstu aliansei.
 23. novembris — Rumānija pievienojās Ass valstu aliansei.
 24. novembris — Slovākija pievienojās Ass valstu aliansei.
 25. novembris — PSRS nosūtīja Vācijai priekšlikumu par pievienošanos Ass valstu aliansei, kuru Vācijas puse ignorēja.

 Decembris 
 19. decembris — par 5. Somijas prezidentu tika iecelts Risto Riti.
 24. decembris — Mohandāss Karamčands Gandijs aicināja Vāciju pārtraukt karu.

 Dzimuši 
 Janvāris 
 4. janvāris:
 Braiens Džozefsons (Brian Josephson), britu fiziķis
 Gao Sjindzjaņs (Gao Xingjian), ķīniešu rakstnieks
 16. janvāris — Francis Mintefērings (Franz Müntefering), vācu politiķis
 22. janvāris — Džons Hērts (John Hurt), angļu kinoaktieris (miris 2017. gadā)
 24. janvāris — Joahims Gauks (Joachim Gauck), Vācijas prezidents
 27. janvāris — Džeimss Kromvels (James Cromwell), amerikāņu aktieris
 29. janvāris — Ketrīna Rosa (Katharine Ross), amerikāņu kinoaktrise

 Februāris 
 9. februāris — Džons Maksvels Kutzē (John Maxwell Coetzee), rakstnieks
 19. februāris — Saparmurats Nijazovs (Saparmyrat Nyýazow), Turkmenistānas prezidents (miris 2006. gadā)
 20. februāris — Džimijs Grīvss (Jimmy Greaves), angļu futbolists (miris 2021. gadā)
 23. februāris — Pīters Fonda (Peter Fonda), ASV aktieris (miris 2019. gadā)
 24. februāris — Deniss Lo (Denis Law), Skotijas futbolists (miris 2025. gadā)

 Marts 
 10. marts — Čaks Noriss (Chuck Norris), ASV aktieris
 17. marts — Marks Vaits (Mark White), ASV politiķis
 26. marts — Džeimss Kāns (James Caan), ASV aktieris (miris 2022. gadā)
 27. marts — Sandro Munari (Sandro Munari), itāliešu autosportists
 31. marts — Patriks Leihijs (Patrick Leahy), ASV politiķis

 Aprīlis 
 11. aprīlis — Hasans Muratovičs (Hasan Muratović), Bosnijas un Hercegovinas Republikas premjerministrs (miris 2020. gadā)
 13. aprīlis — Makss Moslijs (Max Mosley), angļu autosportists (miris 2021. gadā)
 14. aprīlis — Džūlija Kristija (Julie Christie), angļu aktrise
 16. aprīlis — Margrēte II (Margrethe II), Dānijas karaliene
 25. aprīlis — Als Pačīno (Al Pacino), ASV aktieris, kinorežisors

 Maijs 
 5. maijs — Lānss Henriksens (Lance Henriksen), amerikāņu aktieris
 9. maijs — Džeimss Brukss (James L. Brooks), amerikāņu kinorežisors, scenārists un producents
 24. maijs — Josifs Brodskis (Иосиф Бродский), ebreju izcelsmes krievu dzejnieks un esejists (miris 1996. gadā)

 Jūnijs 
 2. jūnijs — Konstantīns II (Κωνσταντῖνος Β΄), Grieķijas karalis (miris 2023. gadā)
 7. jūnijs — Toms Džonss (Tom Jones), velsiešu dziedātājs
 17. jūnijs — Džordžs Akerlofs (George Akerlof), ASV ekonomists
 22. jūnijs — Abāss Kijārostamī (عباس کیارستمی), Irānas kinorežisors (miris 2016. gadā)
 30. jūnijs — Viktors Erise (Víctor Erice), spāņu kinorežisors

 Jūlijs 
 2. jūlijs — Georgi Ivanovs (Георги Иванов), Bulgārijas kosmonauts
 3. jūlijs — Ježijs Buzeks (Jerzy Buzek), Polijas politiķis
 4. jūlijs — Valentīns Simoņenko (Валентин Симоненко), Ukrainas politiķis
 6. jūlijs — Nursultans Nazarbajevs (Нұрсұлтан Назарбаев), Kazahstānas prezidents
 7. jūlijs — Ringo Stārs (Ringo Starr), Lielbritānijas mūziķis
 13. jūlijs — Patriks Stjuarts (Patrick Stewart), angļu aktieris
 18. jūlijs — Pīters Mutarika (Peter Mutharika), Malāvijas prezidents
 30. jūlijs — Klaivs Sinklers (Clive Sinclair), britu izgudrotājs

 Augusts 

 16. augusts — Brūss Beresfords (Bruce Beresford), austrāliešu kinorežisors

 Septembris 
 5. septembris — Rakela Velča (Raquel Welch), amerikāņu aktrise un modele (mirusi 2023. gadā)
 7. septembris — Dario Ardžento (Dario Argento), itāļu kinorežisors
 11. septembris — Braiens De Palma (Brian De Palma), amerikāņu kinorežisors
 22. septembris — Anna Karina (Anna Karina), dāņu aktrise (mirusi 2019. gadā)

 Oktobris 
 9. oktobris — Džons Lenons (John Lennon), Lielbritānijas mūziķis (miris 1980. gadā)
 19. oktobris — Maikls Gembons (Michael Gambon), īru aktieris
 23. oktobris — Pelē (Pelé), Brazīlijas futbolists
 25. oktobris — Apolo Nsibambi (Apolo Nsibambi), Ugandas politiķis, premjerministrs

 Novembris 
 1. novembris — Berijs Sedlers (Barry Sadler), ASV rakstnieks un mūziķis (miris 1989. gadā)
 4. novembris — Manuels Oheda (Manuel Ojeda), meksikāņu televīzijas un kino aktieris (miris 2022. gadā)
 15. novembris:
 Roberto Kavalli (Roberto Cavalli), Itālijas modes dizaineris (miris 2024. gadā)
 Sems Voterstons (Sam Waterston), amerikāņu aktieris
 18. novembris — Kābūss ibn Saīds al Saīds (قابوس بن سعيد آل سعيد), Omānas sultāns (miris 2020. gadā)
 22. novembris:
 Terijs Giljams (Terry Gilliam), britu kinorežisors
 Andžejs Žulavskis (Andrzej Żuławski), poļu kinorežisors (miris 2016. gadā)
 27. novembris — Brūss Lī (Bruce Lee), ASV aktieris, kaujas mākslu meistars (miris 1973. gadā)

 Decembris 
 1. decembris — Ričards Praiors (Richard Pryor), amerikāņu komiķis un aktieris (miris 2005. gadā)
 21. decembris — Frenks Zapa (Frank Zappa), ASV mūziķis (miris 1993. gadā)

 Miruši 
 20. janvāris — Albēns Lermuzū (Albin Lermusiaux), franču vieglatlēts un sporta šāvējs, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs (dzimis 1874. gadā)
 24. janvāris — Alfrēds Šneido (Alfred Schneidau), franču kriketa spēlētājs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs (dzimis 1867. gadā)
 27. janvāris — Īzaks Bābels (Исаа́к Эммануи́лович Ба́бель), krievu rakstnieks (dzimis 1894. gadā)
 4. februāris — Nikolajs Ježovs (Николай Иванович Ежов), padomju drošības dienesta darbinieks (dzimis 1895. gadā)
 12. februāris — Filips Tomelins (Philip Tomalin), franču kriketa spēlētājs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs (dzimis 1856. gads)
 26. februāris — Mihaels Hainišs (Michael Hainisch), Austrijas prezidents (dzimis 1858. gadā)
 10. marts — Mihails Bulgakovs (Михаил Афанасьевич Булгаков), krievu rakstnieks (dzimis 1891. gadā)
 26. marts — Spiridons Luiss (Σπυρίδων Λούης) grieķu sportists, pirmais olimpiskais čempions maratona distancē (dzimis 1873. gadā)
 14. maijs — Emma Goldmane (Emma Goldman), ebreju izcelsmes sabiedriska darbiniece (dzimusi 1869. gadā)
 16. marts — Selma Lāgerlēva (Selma Ottilia Lovisa Lagerlöf), zviedru rakstniece (dzimusi 1858. gadā)
 4. aprīlis — Gustavs Goslers (Gustav Goßler), vācu airētājs, olimpiskais čempions (dzimis 1879. gadā)
 29. aprīlis — Pauls Klē (Paul Klee), šveiciešu gleznotājs (dzimis 1879. gadā)
 8. augusts — Valentīns Smits (Valentine Smith), britu regbists, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs (dzimis 1873. gadā)
 21. augusts — Ļevs Trockis (Лев Давидович Троцкий), Krievijas revolucionārs (dzimis 1879. gadā)
 30. augusts — Džozefs Džons Tomsons (Joseph John Thomson), angļu fiziķis (dzimis 1856. gadā)
 22. jūnijs — Vladimirs Kepens (Wladimir Köppen), vācu dabas zinātnieks (dzimis 1846. gadā)
 28. jūlijs — Ģula Kellners (Kellner Gyula), ungāru vieglatlēts, olimpiskās bronzas medaļas maratonā ieguvējs (dzimis 1871. gadā)
 23. septembris — Marsels van Krombrigs (Marcel Van Crombrugge), beļģu airētājs (dzimis 1880. gadā)
 27. septembris — Valters Benjamins (Walter Banjamin), vācu filozofs un literatūrkritiķis (dzimis 1892. gadā)
 9. novembris — Nevils Čemberlens (Arthur Neville Chamberlain), Apvienotās Karalistes premjerministrs (dzimis 1869. gadā)
 27. novembris — Nikolae Jorga (Nicolae Iorga), rumāņu vēsturnieks un politiķis (dzimis 1871. gadā)
 13. decembris — Manuels de Eskandons (Manuel de Escandón), meksikāņu polo spēlētājs, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs (dzimis 1857. gadā)
 21. decembris — Frānsiss Skots Ficdžeralds (Francis Scott Fitzgerald), amerikāņu rakstnieks (dzimis 1896. gadā)