2010. gads

2010. () ir parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās piektdienā.

 Notikumi 

 Janvāris 
 1. janvāris:
 sākās Spānijas prezidentūra Eiropas Savienībā, pārņemot to no Zviedrijas;
 terorista pašnāvnieka sarīkotā bumbas sprādziemā Pakistānas ziemeļrietumos kādas volejbola spēles laikā bojā gāja 95 un ievainojumus guva vairāk kā 100 cilvēki;
 vairākās Latīņamerikas valstīs bezskaidras naudas norēķinos laista apgrozībā vienota naudas vienība SUCRE;
 Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociācija (ASEAN) noslēdza brīvās tirdzniecības zonu ar Ķīnu.
 4. janvāris — Apvienoto Arābu Emirātu pilsētā Dubaijā oficiāli tika atklāta augstākā celtne pasaulē — 824,55 metrus augstais Halīfa tornis.Dubaijā atklās pasaulē pirmo superdebesskrāpi, diena.lv, 
 12. janvāris — 7,0 balles stipra zemestrīce satricināja Haiti, izpostot galvaspilsu Portoprensu;Zemestrīcē Haiti galvaspilsētā varētu būt simtiem bojāgājušo , tvnet.lv,  bojā gāja vismaz 230 000 cilvēku.Haiti raises earthquake death toll to 230,000 , msnbc.msn.com,  
 15. janvāris — bija novērojams daļējs Saules aptumsums.

 Februāris 
 7. februāris — Ukrainas prezidenta vēlēšanu otrajā kārtā uzvarēja Viktors Janukovičs.
 12.—28. februāris — Kanādas pilsētās Vankūverā un Vistlerā notika 2010. gada ziemas olimpiskās spēles.
 18. februāris — valsts apvērsumā gāzts Nigēras prezidents Mamadū Tandža; viņa vietā par valsts vadītaju kļuva apvērsuma organizētajs Salū Džibo.
 27. februāris — Klusajā okeānā pie Čīles krastiem notika 8,8 ballu spēcīga zemestrīce, kurā bojā gāja vismaz 708 cilvēki;Death toll from Chile earthquake toll jumps to 708, bbc.co.uk,   šī bija astotā spēcīgākā zemestrīce, kas jebkad reģistrēta un izraisīja cunami vilni, kas aptvēra visu Klusā okeāna teritoriju.
 28. februāris — Atlantijas vētra "Sintija" Eiropas rietumos prasīja vismaz 62 cilvēku dzīvības,Storm batters Europe, at least 55 dead, cnn.com izraisīja plūdus un atstāja bez elektroenerģijas vairāk nekā miljonu mājsaimniecību.Vētra Eiropā prasījusi jau 52 cilvēku dzīvības , tvnet.lv, 

 Marts 
 1. marts — par Urugvajas prezidentu kļuva Hosē Muhika.
 11. marts — par Ukrainas premjerministru kļuva Mikola Azarovs.
 23. marts — nogrimstot Dienvidkorejas karakuģim, gāja bojā 46 cilvēki; izmeklēšanā atklājās, ka to nogremdējusi Ziemeļkorejas torpēda.
 29. marts — divu sieviešu izraisītos sprādzienos Maskavas metro bojā gāja 37 cilvēki.Maskavas metro terorakta hronoloģija. Kā Krievija rīkosies tālāk? , tvnet.lv, 

 Aprīlis 
 7. aprīlis — Kirgizstānas prezidents Kurmanbeks Bakijevs pameta Biškeku un valdība atkāpās pēc plašiem iedzīvotāju nemieriem; par pagaidu valdības vadītāju kļuva Roza Otunbajeva.
 8. aprīlis — Prāgā ASV prezidents Baraks Obama un Krievijas prezidents Dmitrijs Medvedevs parakstīja Stratēģisko ieroču samazināšanas līgumu.
 10. aprīlis — Smoļenskas aviokatastrofa: pie Smoļenskas pilsētas Krievijā lidmašīnas Tu-154 katastrofā gāja bojā Polijas prezidents Lehs Kačiņskis un vēl 96 cilvēki.Krievijā lidmašīnas avārijā gājis bojā Polijas prezidents , tvnet.lv, 
 14. aprīlis:
 pastiprinājās Eijafjadlajegidla vulkāna izvirdums Islandē, kura pelnu mākoņu dēļ vairākās Eiropas valstīs uz laiku tika slēgta gaisa telpa;
 7,1 ballu stiprā zemestrīcē Ķīnā gāja bojā 2039 cilvēki, bez vēsts pazuduši 195, ievainoti 12 315 un vairāk nekā 100 tūkstoši palikuši bez pajumtes.
 18. aprīlis — Ziemeļkiprā notika prezidenta vēlēšanas.
 20. aprīlis — Meksikas līča naftas izplūdums: pēc sprādziena uz naftas platformas Deepwater Horizon sākās lielākā naftas noplūde jūrā naftas ieguves vēsturē; eksplozijā gāja bojā 11 cilvēki.
 27. aprīlis — Standard & Poor's samazināja Grieķijas kredītreitingu līdz "augstam riskam"; līdz ar to paplašinot Eiropas finanšu krīzi.

 Maijs 
 1. maijs—30. oktobris — Šanhajā, Ķīnā notika Expo pasaules izstāde.
 2. maijs — Eirozona un Starptautiskais Valūtas fonds nolēma piešķirt 110 miljardus EUR palīdzībai Grieķijai.
 8. maijs — par Kostarikas prezidentu tika iecelta Laura Činčilla. Viņa ir pirmā sieviete prezidente Kostarikā.
 10. maijs — Filipīnās notika vispārējās vēlēšanas.
 16. maijs — Dominikānā notika parlamenta vēlēšanas.
 27. maijs — Eirovīzijas dziesmu konkursa finālā uzvarēja Vācijas pārstāvētā Lēna Meiere-Landruta.
 31. maijs — Izraēla uzbruka sešiem kuģiem, kas centās pārraut Gazas joslas blokādi, nogādājot humānās kravas; 9 cilvēki gāja bojā.

 Jūnijs 
 9. jūnijs — Nīderlandē notika vispārējās vēlēšanas.
 11. jūnijs — Kirgizstānas pilsētā Ošā nemieri pārauga etniskos konfliktos starp kirgīziem un uzbekiem; bojā gāja vismaz 195 cilvēki.
 11. jūnijs—11. jūlijs — Dienvidāfrikas Republikā notika 2010. gada FIFA Pasaules kauss futbolā. 
 13. jūnijs — Japānas zondes Hayabusa kapsula nolaidās uz Zemes, atgādājot asteroīda daļiņas.
 26.—27. jūnijs — Toronto notika G20 samits.
 28. jūnijs — par Burundi prezidentu uz otro termiņu tika ievēlēts Pjērs Nkurunziza.
 30. jūnijs:
 par Vācijas prezidentu ievēlēts Kristians Vulfs;
 par Filipīnu prezidentu kļuva Benigmo Akino III.

 Jūlijs 
 1. jūlijs — sākās Beļģijas prezidentūras termiņš Eiropas Savienībā.
 4. jūlijs — Polijas prezidenta ārkārtas vēlēšanās uzvarēja Broņislavs Komorovskis.
 11. jūlijs — Klusā okeāna dienvidu daļā bija novērojams pilns saules aptumsums.
 15. jūlijs — Meksikas līča naftas izplūdums: apturēta naftas noplūde no dziļūdens urbuma.
 29. jūlijs — Pakistānas ziemeļos musonu lieti izraisīja plašus plūdus, vairāk nekā 1600 cilvēku gāja bojā, vairāk nekā miljons palika bez pajumtes.

 Augusts 
 6. augusts — karstuma viļņa ietvaros Baltkrievijā ar +38,5 °C tika uzstādīts jauns valsts karstuma rekords.

 Septembris 
 16. septembris — Afganistānā notika parlamenta vēlēšanas.

 Oktobris 
 2. oktobris — Latvijā notika 10. Saeimas vēlēšanas, kurās uzvarēja politiskā apvienība "Vienotība".
 4. oktobris — Ungārijā alumīnija rūpnīcā tika pārrauts toksisko atkritumu baseina aizsprosts un applūda tuvākās apdzīvotās vietas; 9 cilvēki gāja bojā, 122 ievainoti.
 10. oktobris:
 Nīderlandes Antiļas beidza pastāvēt;
 Kirgizstānā notika parlamenta vēlēšanas.
 15. oktobris — izurbta pasaulē garākā dzelzceļa tuneļa Gotarda bāzes tuneļa pirmā eja.
 31. oktobris — Brazīlijā notika prezidenta vēlēšanu otrā kārta, kurā uzvarēja Dilma Rusefa.

 Novembris 
 7. novembris — Azerbaidžānā notika parlamenta vēlēšanas.
 17. novembris — CERN pētniekiem pirmoreiz vēsturē izdevās "sagūstīt" antimatēriju: 38 antiūdeņraža atomi tika noturēti sešas sekundes.
 21. novembris — Eirozonas valstis nolēma piešķirt glābšanas paketi Īrijai, lai novērstu tās finanšu krīzi.
 23. novembris — Ziemeļkoreja apšaudīja Dienvidkorejas pierobežas salu, 4 cilvēki nogalināti.
 28. novembris:
 WikiLeaks publiskoja vairāk nekā 250 000 ASV diplomātu iekšējās lietošanas ziņojumu;
 Moldovā notika parlamenta vēlēšanas.

 Decembris 
 2. decembris — NASA paziņoja par baktērijas atklāšanu, kuras DNS fosfora vietā tiek izmantots arsēns.
 18. decembris — Arābu pavasaris: Tunisijā sākās protesti pret valstī esošo bezdarbu, korupciju un citām nebūšanām.
 19. decembris — Baltkrievijas prezidenta vēlēšanās uzvarēja esošais prezidents Aleksandrs Lukašenko.
 22. decembris — ASV Senāts ratificēja Stratēģisko ieroču samazināšanas līgumu ar Krieviju.

 Miruši 

 Janvāris 
 11. janvāris — Mīpa Gīza (Miep Gies), Nīderlandes ebreju glābēja Otrajā pasaules karā (dzimusi 1909. gadā)
 12. janvāris — Zilda Arnsa (Zilda Arns), brazīliešu pediatre un humānās palīdzības darbiniece (dzimusi 1934. gadā)
 22. janvāris — Džīna Simonsa (Jean Simmons), angļu aktrise (dzimusi 1929. gadā)
 27. janvāris — Džeroms Deivids Selindžers (J. D. Salinger), ASV rakstnieks (dzimis 1919. gadā)

 Februāris 
 25. februāris — Vladislavs Galkins (Владислав Галкин), krievu aktieris (dzimis 1971. gadā)

 Marts 
 4. marts — Vladislavs Ardzinba (Владислав Арӡынба), Abhāzijas prezidents (dzimis 1945. gadā)
 13. marts — Žans Žozefs Sanfuršs (Jean-Joseph Sanfourche), Francijas gleznotājs un skulptors (dzimis 1929. gadā)
 27. marts — Vasilijs Smislovs (Василий Смыслов), PSRS šahists, septītais pasaules čempions (dzimis 1921. gadā)

 Aprīlis 
 5. aprīlis — Vitālijs Sevastjanovs (Виталий Иванович Севастьянов), PSRS kosmonauts (dzimis 1935. gadā)
 10. aprīlis — Lehs Kačiņskis (Lech Aleksander Kaczyński), Polijas prezidents (dzimis 1949. gadā)
 10. aprīlis — Rišards Kačorovskis (Ryszard Kaczorowski‎), poļu politiķis (dzimis 1919. gadā)
 21. aprīlis — Huans Antonio Samarančs (Juan Antonio Samaranch Torelló), spāņu sporta funkcionārs (dzimis 1920. gadā)

 Maijs 
 29. maijs — Deniss Hopers (Dennis Hopper), amerikāņu aktieris (dzimis 1936. gadā)

 Jūnijs 
 1. jūnijs — Andrejs Vozņesenskis (Андрей Вознесенский), krievu dzejnieks, rakstnieks (dzimis 1933.)
 14. jūnijs — Leonīds Kizims (Кизим Денисович), ukraiņu izcelsmes PSRS kosmonauts (dzimis 1941.)
 18. jūnijs — Žuze Saramagu (José Saramago), portugāļu rakstnieks (dzimis 1922.)
 19. jūnijs — Manute Bols (Manute Bol), Sudānas (mūsdienu Dienvidsudānas) basketbolists (dzimis 1962.)
 20. jūnijs — Roberto Rosato (Roberto Rosato), Itālijas futbolists (dzimis 1943.)
 26. jūnijs — Aļģirds Brazausks (Algirdas Brazauskas), Lietuvas prezidents (dzimis 1932.)

 Augusts 
 8. augusts — Patrīcija Nīla (Patricia Neal), ASV aktrise (dzimusi 1926. gadā)
 14. augusts — Eibija Linkolna (Abbey Lincoln), ASV dziedātāja (dzimusi 1930. gadā)
 22. augusts — Stjepans Bobeks (Стјепан Бобек), Dienvidslāvijas futbolists un futbola treneris (dzimis 1923. gadā)
 30. augusts — Fransisko Varaljo (Francisco Varallo), Argentīnas futbolists (dzimis 1910. gadā)
 31. augusts — Lorāns Fiņons (Laurent Fignon), Francijas riteņbraucējs (dzimis 1960. gadā)

 Septembris 
 24. septembris — Genādijs Janajevs (Геннадий Янаев), PSRS politiķis (dzimis 1937. gadā)
 28. septembris — Arturs Penns (Arthur Penn), amerikāņu kinorežisors (dzimis 1922. gadā)
 29. septembris:
 Tonijs Kērtiss (Tony Curtis), ASV aktieris (dzimis 1925. gadā)
 Žoržs Šarpaks (Georges Charpak), Francijas fiziķis (dzimis 1924. gadā)

 Oktobris 
 5. oktobris — Jānis Klovāns, Latvijas šaha lielmeistars (dzimis 1935. gadā)
 12. oktobris — Henriks Gureckis (Henryk Górecki), poļu komponists (dzimis 1933. gadā)
 14. oktobris — Benuā Mandelbrots (Benoît Mandelbrot), Francijas, ASV matemātiķis (dzimis 1924. gadā)
 20. oktobris — Farūks Leghari (Farooq Leghari), Pakistānas prezidents (dzimis 1950. gadā)
 27. oktobris — Nestors Kirhners (Néstor Kirchner), Argentīnas prezidents (dzimis 1940. gadā)
 30. oktobris — Harijs Mulišs (Harry Mulisch), nīderlandiešu rakstnieks (dzimis 1927. gadā)

 Novembris 
 3. novembris — Viktors Černomirdins (Виктор Черномырдин), Krievijas politiķis (dzimis 1938. gadā)
 10. novembris — Dino De Laurentiss (Dino De Laurentiis), itāļu kinoproducents un aktieris (dzimis 1919. gadā)
 28. novembris — Leslijs Nīlsens (Leslie Nielsen), Kanādas, ASV aktieris (dzimis 1926. gadā)
 29. novembris — Bella Ahmaduļina (Бе́лла Ахмаду́лина), krievu dzejniece, rakstniece, tulkotāja (dzimusi 1937. gadā)

 Decembris 
 13. decembris — Ričards Holbruks (Richard Holbrooke), ASV diplomāts (dzimis 1941. gadā)
 15. decembris — Bleiks Edvardss (Blake Edwards), amerikāņu kinorežisors, scenārists un aktieris (dzimis 1922. gadā)
 21. decembris — Enco Bearcots (Enzo Bearzot), Itālijas futbolists un treneris (dzimis 1927. gadā)

 Nobela prēmijas 
 Ekonomikā — Pīters Daimonds, Deils Mortensens un Kristofers Pisaridess
 Fizikā — Andre Geims un Konstantīns Novosjolovs
 Fizioloģijā vai medicīnā — Roberts Edvardss
 Ķīmijā — Ričards Heks, Eiči Negiši un Akira Suzuki
 Literatūrā — Mario Vargass Ljosa
 Miera veicināšanā — Liu Sjaobo

 Atsauces