Daugmales pagasts

Daugmales pagasts ir viena no Ķekavas novada administratīvajām teritorijām tā austrumos, Daugavas kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Ķekavas pagastu un Baldones pagastu, Ogres novada Tomes pagastu un pa Daugavu ar Ogres novada Tīnūžu pagastu un Salaspils novada Salaspils pagastu.

 Daba 
Pagasta platība ir 6263 ha, no kuriem lauksaimniecībā izmantojamā zeme ir 1365,6 ha (22%), meži 3796,8 ha (61%). Augstākais punkts - Vilku kalni (47,4 m). 
 Hidrogrāfija 
Upes: Ēturga, Meitupe, Raģupīte, Varžupīte.

Ezeri: Lejasezers.

 Vēsture 
Izveidots kā Līves-Bramberģes pagasts, 1920. gada zemes reformas laikā Līves muiža sadalīta 78 vienībās 540 ha kopplatībā, Brambergas muiža 36 vienībās 161 ha kopplatībā, bet Kalna muiža 18 vienībās 126 ha kopplatībā.

1924. gada jūnijā Līves-Bramberģes pagastu kopā ar Baldones un Tomes pagastiem no Bauskas apriņķa pievienoja Rīgas apriņķim.

1925. gadā pagastu pārdēvēja par Daugmales pagastu.
1935. gadā Rīgas apriņķa Daugmales pagasta platība bija 24,2 km² un tajā dzīvoja 859 iedzīvotāji.

1945. gadā pagastā izveidoja Daugmales un Strēlnieku ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Daugmales ciems ietilpis Ogres apriņķī (1947-1949) un Baldones (1949-1974) un Rīgas (1947-1951; 1974-1990) rajonos. 1951. gadā Daugmales ciemu likvidēja, teritoriju pievienojot Strēlnieku ciemam. 1960. gadā likvidēts Strēlnieku ciems, tā teritoriju sadalot starp Ķekavas ciemu un Ķeguma lauku teritoriju. Daugmales ciems atjaunots 1974. gadā, izdalot tā teritoriju no Ķekavas ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Daugmales pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Ķekavas novadā.

 Kultūrvēsturiskie pieminekļi 
 Daugmales pilskalns 

Daugmales pilskalns ir sena apdzīvota vieta Latvijā. Tas bijis apdzīvots jau 2. gadu tūkstotī p.m.ē.. No 10. līdz 12. gadsimtam tas bijis viens no lielākajiem tirdzniecības un amatniecības centriem Baltijā. To apdzīvoja zemgaļi un lībieši. Par tirdzniecības sakariem liecina no Krievzemes, Skandināvijas, Rietumeiropas, Bizantijas, Ungārijas un arābu zemēm ievestas senlietas, kas atrastas arheoloģiskos izrakumos. Pilskalna aizsargvalnis ir 7 m augsts un 80 m garš. Tā tuvumā atradusies senpilsēta un kapulauks.

 Nāves sala 

Nāves sala, agrāk pussala, tagad sala, pazīstama no Pirmā pasaules kara kaujām. Šeit bija ierīkots nocietināts placdarms garnizonam, kas bija palicis Daugavas kreisajā krastā pēc krievu armijas atkāpšanās 1915. gada rudenī.
Šeit  notika vācu armijas gāzu uzbrukums. 
 valsts prezidents Jānis Čakste atklāja pieminekli Nāves salas aizstāvjiem. Tā autors bija Eižens Laube.

 Citi objekti 
 Sakaiņu pilskalns, 32 m augsts. 
 Senču svētkalniņš ar tēlnieka Tālivalža Muzikanta skulptūru "Važu rāvējs" (1994.)
 Raģu dižozoli, apkārtmērs 6 — 6,95 m.
 Lejas ezers

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.OSP

 Apdzīvotās vietas 
Lielākā apdzīvotā vieta un pagasta centrs ir Daugmale. Otrs no diviem pagasta ciemiem ir Dzintari.

 Dzimuši 
 Vilhelms fon Līvens (1800—1880), ģenerālis, Baltijas guberņu un Rīgas ģenerālgubernators (1861-1864)
 Jānis Briedis, tēlnieks
 Jānis Goldmanis (1875—1955), latviešu politiķis

 Saimniecība 
 Transports 

 Izglītība un kultūra 

 Atsauces 

Kategorija:Bauskas apriņķis
Kategorija:Zemgale
Kategorija:Ķekavas novada pagasti

Kategorija:Ķekavas pagasts