Kaspijas tīģeris

Kaspijas tīģeris jeb Persijas tīģeris (Panthera tigris virgata) ir izmirusi tīģera pasuga, kas savvaļā bija sastopama līdz 1970. gadu sākumam. Tas apdzīvoja reti augošos mežus stepju un pustuksnešu upju krastos kā garus koridorus rietumu un austrumu virzienā no Kaspijas jūras dienvidu gala. Kaspijas tīģeris bija sastopams Turcijā, Kaukāzā, Irānā, Irākā, Afganistānā, Kazahstānā, Tadžikistānā, Turkmenistānā, Uzbekistānā, Mongolijā un Ķīnas Taklamakana tuksnesī.Panthera tigris ssp. virgata Kaspijas tīģera apdzīvotie koridori upju krastos precīzi iezīmē seno zīda ceļu līdz Gobi tuksnesim.

Tā tuvākais radinieks ir Amūras tīģeris. Ģenētiski tie ir tik tuvu, ka patiesībā Kaspijas tīģeris nebūtu jāizdala kā atsevišķa pasuga. Tādēļ, izmantojot Amūras tīģeri, var atjaunot tīģeru populāciju kādreizējā Kaspijas tīģera izplatības areālā. Kaspijas tīģeris ir arī tuvu radniecīgs Bengālijas tīģerim.The Complete Fauna of Iran: Tiger

 Izskats 
Kaspijas tīģeris ir viens no vislielākajiem kaķu dzimtas plēsējiem, tas ir bijis tikai nedaudz mazāks un vieglāks kā Amūras tīģeris. Kā visiem tīģeriem, tēviņi bija lielāki nekā mātītes. Tēviņa ķermeņa garums bija 2,7—2,95 m, svars 170—240 kg, mātītes garums 2,4—2,6 m, svars 85—135 kg.

Spriežot pēc nošauto Kaspijas tīģeru kažokādām un esošajām fotogrāfijām, tas ir bijis košāks nekā Amūras tīģeris. Svītras bija šaurākas, garākas un ciešāk novietotas viena pie otras. Tās bija tumši brūnas vai kanēļbrūnas. Koši melnas tās bija tikai uz galvas, kakla un muguras vidusdaļas, kā arī melns bija astes gals. Kaspijas tīģerim, līdzīgi kā Amūras tīģerim, bija arī vasaras apmatojums un ziemas apmatojums. Ziemas kažoks bija gaišāks, ar vājāk izteiktu svītrojumu. Vasaras kažoks bija plāns un gluds, līdzīgs Bengālijas tīģerim.Geptner, V. G., Sludskij, A. A. (1992) [1972]. "Tiger". Mlekopitajuščie Sovetskogo Soiuza. Moskva: Vysšaia Škola [Mammals of the Soviet Union. Volume II, Part 2. Carnivora (Hyaenas and Cats)]. Washington DC: Smithsonian Institution and the National Science Foundation. pp. 95—202.

 Ekoloģija 
Kaspijas tīģeris medīja vidēja un liela auguma pārnadžus, galvenokārt mežacūkas un briežus, arī Tatārijas saigas, savvaļas zirgus un Persijas onagrus, Mongolijas savvaļas ēzeļus, Turkmēnijas kulānus, Eirāzijas kalnu aitas, Mandžūrijas vapitus un aļņus. Piemēram, Centrālāzijā iecienītākais medījums bija Buhāras staltbriedis un stirna, Irānā džeirāns. Tika medīts arī mazāka auguma medījums, piemēram, zeltainais šakālis, niedrāju kaķis, vai pat ķerti kukaiņi, piemēram, siseņi. Ziemas periodā Kaspijas tīģeris uzbruka arī mājas suņiem un mājlopiem.

Kaspijas tīģeris bija ļoti uzmanīgs. Saglabājušās cilvēku liecības, ka varēja gadiem nodzīvot tīģera medību teritorijā, bet ne reizi plēsēju neredzēt, tomēr tas neglāba tīģeri no iznīcības. Nekas nav zināms par Kaspijas tīģera vairošanās ieradumiem.

 Izmiršana 
Apdraudējums Kaspijas tīģera izdzīvošanai sākās līdz ar Krievijas kolonizāciju Turkestānā 19. gadsimta beigās.Johnson, P. (1991). The birth of the Modern World Society, 1815-1830. New York: Harper Collins Publishers. . Tīģera izdzīvošanu ietekmēja vairāki faktori. Tos sāka intensīvi medīt trofeju un sporta dēļ. Mednieki intensīvi medīja ne tikai tīģerus, bet arī to medījumu, kuru populācijas strauji samazinājās. Upju krastu niedrājus un mežus, kuros slēpās tīģeris un mājoja tā medījums, intensīvi pārvērta par kokvilnas laukiem un labības tīrumiem. Plēsējam nebija kur atkāpties, jo dzīvošanai piemērota vide bija tikai gar upju krastiem. Tālāk no ūdens sākās pustuksneši vai tuksneši.Riding the Tiger: Tiger Conservation in Human-Dominated Landscapes Lauksaimniecības zemes pameta arī lielie pārnadži.Jungius, H.; Chikin, Y.; Tsaruk, O.; Pereladova, O. (2009). Pre-Feasibility Study on the Possible Restoration of the Caspian Tiger in the Amu Darya Delta (PDF). WWF Russia. Retrieved 19 August 2016. Pēdējās teritorijas, kurās dzīvoja Kaspijas tīģeri, bija purvi un slīkšņas.

19. gadsimta beigās un 20. gadsimta sākumā Krievijas regulārā armija tika izmantota, lai attīrītu lauksaimniecībai paredzētu reģionu no tīģeriem, tos masveidā izšaujot. Kad tīģeri bija izšauti, zemnieki attīrītajā teritorijā ierīkoja lauksaimniecības tīrumus. Līdz Pirmajam pasaules karam katru gadu Amudarjas mežos tika nošauti 100 tīģeri. Tirgū liels pieprasījums bijā arī pēc tīģera kažokādas. Padomju Savienībā tīģeru medības aizliedza 1947. gadā. No tai piederošajām zemēm visilgāk Kaspijas tīģeri saglabājās Tadžikistānā, kur pēdējais īpatnis tika novērots 1958. gadā. Pats pēdējais Kaspijas tīģeris tika nošauts 1970. gadā Turcijā.Can, O.E. (2004). Status, Conservation and Management of Large Carnivores in Turkey. Council of Europe, Strasbourg, France

 Kaspijas tīģera populācijas atjaunošana 
Tā kā DNS pētījumos pierādījies, ka Amūras tīģeris, lai arī nedaudz lielāks, ir ļoti tuvu radniecīgs Kaspijas tīģerim, ir uzsākta plānošana Kaspijas tīģera populācijas atjaunošanai.Applying molecular genetic tools to tiger conservation Piemērotākā vieta šīs idejas realizācijai varētu būt Ili upes delta pie Balhaša ezera, Kazahstānā, jo tā ir viena no retajām vietām, kur saglabājusies neskarta un neizmainīta tīģerim nepieciešamā ekosistēma. Šī teritorija ir apmēram 400 000 ha liela, kas ir pietiekami, lai tur varētu izdzīvot gan pārnadži, gan tīģeri. Pirmais solis, ko zinātnieki vēlas realizēt, ir veselīgu un daudzskaitlīgu Buhāras staltbriežu un mežacūku populāciju atjaunošana. Tad, iespējams, rezervātā varētu izlaist pirmos tīģerus.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Izmirušo dzīvnieku mājaslapa — Kaspijas tīģeris
 The Caspian Tiger 

Kategorija:Tīģeri
Kategorija:Āzijas fauna
Kategorija:Centrālāzijas fauna
Kategorija:Tuvo Austrumu fauna
Kategorija:Ķīnas fauna
Kategorija:Izmirušie zīdītāji
Kategorija:Izmirušie plēsēji