Parastais kadiķis

Parastais kadiķis (Juniperus communis), arī Zviedrijas kadiķis, paeglis, ērcis (Ziemeļkurzemē) ir vienmājas skujkoks. Latvijā visbiežāk sastopams kā krūms, retāk kā koks. Kadiķi labi aug saulainās vietās, tie ir sausumizturīgi un nav prasīgi augsnes izvēlē. Kadiķi aug gan klajumā, gan pamežā. Priežu mežos, virsājos, sausos pauguros redzami īpatnēji, piramidālie, cilindriskie kadiķu vainagi. Skujas ir sīkas, adatveida, sakārtotas mieturos pa trim.

Kadiķiem sēklas atrodas čiekurogā. Sākumā čiekuroga ir zaļa, bet, kad nogatavojas, kļūst sarkanbrūna vai melna.

Skujas un sēklas satur daudz ēterisko eļļu un ir bagātas fitoncīdiem. Čiekurogas izmanto gan ārstniecībā, gan kulinārijā.

 Apraksts 
Mūžzaļš neliels (līdz 10 m) skujkoks vai krūms. Stumbri stāvi, rievaini. Miza pelēki brūna. Koksne iebrūna, smaržīga, cieta. Vainags parasti cilindrisks vai konisks. Skujas adatveida pa 3 mieturos, saglabājas pie koka ap 5 gadus. Zied aprīlī un maijā. Vīrišķie ziedi dzelteni, sievišķie zaļi. Auglis — aromātiska čiekuroga, no sākuma zaļa, kas nogatavojusies zili melna.

 Ķīmiskais sastāvs 
Kadiķu čiekurogas satur ēterisko eļļu (0,2-2%), kurā konstatēti 17 monoterpēni, 24 seskviterpēni — kamfēns, limonēns, mircēns, elemēns, humulēns, kariofilēns, pinēni, terpineols-4, kadinēns u.c. Bez ēteriskās eļļas čiekurogās ir invertcukurs (līdz 30-40%), miecvielas, sveķi, sveķskābes, flavonoīdi, eļļa, organiskās skābes u.c.

 Biotopi 
Parastais kadiķis aug purvos un sausās vietās, skujkoku mežos, mežmalās.

 Izplatība 
Parastais kadiķis ir Eiropā ļoti plaši izplatīta suga, aug arī Āzijā, Ziemeļamerikā un dažviet Ziemeļāfrikā.Izplatība Latvijā savvaļā aug varietāte Juniperus communis var. suecica — Zviedrijas kadiķis. Dzīves ilgums parasti līdz 600 gadiem,.DJVU Губанов И. А. и др. Дикорастущие полезные растения СССР  / отв. ред. Т. А. Работнов. — М.: Мысль, 1976. — С. 44—45. — 360 с. zināmais rekords Somijā ir 1647 gadi.

 Kaitēkļi 
Kadiķu zaru brūnēšanu var izraisīt Phomopsis juniperova un Gymnosporangium dzimtes sēnītes. Parasti šīs sēnītes izraisa tikai vizuālu defektu un pašu augu neapdraud, ja laicīgi tiek izgriezti. Sēnīšu veicinošie faktori ir pārāk slikta augsnes drenāža, mitrums un vēja trūkums. Mazākā mērā kadiķi var bojāt arī kukaiņi — Argyresthia thuiella un Phyllosticta thujae.

 Dižkoki Latvijā 
 Auziņu paeglis, apkārtmērs ap 1,3 m (2006)
 Rietekļa kadiķis, apkārtmērs ir 2,8 m, augsts 9,5 m (2002)
 Labzdeņu kadiķis, apkārtmērs ir 1,9 m, augsts 9 m (1999)
 Neteiču paeglis, apkārtmērs ir 1,6 m, augsts 10m (2017)

 Literatūra 
 Artūrs Mauriņš, Andris Zvirgzds. Dendroloģija. Rīga, 2006, 85.—87. lpp. 

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 www.latvijasdaba.lv

Kategorija:Kadiķi
Kategorija:Ārstniecības augi
Kategorija:Garšaugi