Skrīveru pagasts

Skrīveru pagasts ir viena no Aizkraukles novada administratīvajām teritorijām, Vidzemes dienvidos, Daugavas labajā krastā. Robežojās ar Aizkraukles novada Jaunjelgavas pilsētu, Aizkraukles un Jaunjelgavas pagastiem, kā arī  Ogres novada Jumpravas, Krapes un Lēdmanes pagastiem. Pagasta centrs atrodas Skrīveros.

No 2009. gada līdz 2021. gada administratīvi teritoriālajai reformai pastāvēja kā Skrīveru novads. 2021. gadā Skrīveru novadu iekļāva jaunajā Aizkraukles novadā.

 Daba 
Pagasts atrodas Viduslatvijas zemienes Madlienas nolaidenuma austrumu daļā, Daugavas senlejas labajā krastā.Skrīveru novada mājaslapa Reljefs lēzeni viļņots, to veido ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā orientēti drumlini (morēnpauguri), kas vietām sasniedz 6 km garumu un 400—600 m platumu. Virsas augstākais punkts (93,8 m) novada rietumos pie "Jaunsilmicēm". 

Pārsvarā izplatītas velēnu podzolētās un pseidoglejotās augsnes. Pazeminājumos tās nomaina velēnu glejaugsnes, kas pāriet purva kūdraugsnēs vai kūdrainās podzolētās glejaugsnēs. Skrīveru apkaimē sporādiski sastopamas velēnu karbonātaugsnes.

 Klimats 
Klimats raksturojams kā pārejošs no jūras uz kontinentālo klimatu. Pagastam raksturīga salīdzinoši auksta un ilgstoša ziema un karsta vasara. Pats aukstākais gada mēnesis ir janvāris (vidējā mēneša temperatūra , pats karstākais mēnesis – jūlijs (vidējā mēneša temperatūra . Bezsala perioda ilgums ir 132 dienas. Noturīga sniega sega parasti pastāv laikā starp 15. decembri un 26. martu.

 Upes 
Gar pagasta dienvidu malu plūst Daugava, pie kuras baseina pieder visas pagasta ūdensteces:
 Daugava
 Ķīsums
 Dīvaja
 Brasla
 Maizīte
 Pulksteņupīte
 Lubīte

 Ezeri 
Pagasta lielākās ūdenstilpes ir Līču ūdenskrātuve un Kalnmuižas ezers.

 Vēsture 
1935. gadā Rīgas apriņķa Skrīveru pagasta platība bija 99,8 km² un tajā dzīvoja 2320 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Kalnezera, Skrīveru un Stirnas ciema padomes, bet pagastu un apriņķi 1949. gadā likvidēja. 

Skrīveru ciems (ciema padome) ietilpis Ogres apriņķī (1947—1949) un Ogres rajonā (1949–1967). Skrīveru ciemam 1951. gadā pievienoja likvidēto Stirnas ciemu un likvidētā Kalnezera ciema kolhoza «Zaļā zeme» teritoriju. 1958. gadā Skrīveriem piešķīra strādnieku ciemata (no 1961. gada — pilsētciemata) statusu un tam pievienoja Skrīveru ciemu, izveidojot Skrīveru pilsētciematu ar lauku teritoriju. 1967. gadā izveidoja Stučkas rajonu un Skrīveru pilsētciematu ar lauku teritoriju pievienoja tam. 1981. gadā daļu lauku teritorijas iekļāva pilsētciemata robežās. 

1991. gadā Skrīveri zaudēja pilsētciemata statusu un kopā ar lauku teritoriju tika reorganizēti par Aizkraukles rajona pagastu. 2009. gadā Skrīveru pagasts tika reorganizēts par pirmā līmeņa pašvaldību - Skrīveru novadu, kurā nebija otrā līmeņa administratīvo vienību. 2021. gadā Skrīveru novadu pievienoja jaunajam Aizkraukles novadam kā Skrīveru pagastu.

 Teritoriālais iedalījums 

 Apdzīvotās vietas 

Skrīveri, Klidziņa, Līči, Zemkopības institūts, Ziedugravas.

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.OSP

 Nacionālais sastāvs 

 Pašvaldība 

 Tautsaimniecība 
Pagastā darbojas Skrīveru dzirnavu HES.

 Izglītība 

 Sports 

 Kultūra 

 Reliģija 

 Ievērojamas personības 
 Jorģis Zemitāns
 Jānis Lavenieks
 Jānis Krūmiņš-Pilāts
 Jānis Celms
 Jānis Jurgens
 Andrejs Upīts

 Ievērojamas vietas 
 Kraukļu akmens - kulta vieta pie Kaktiņiem, Rīgas - Daugavpils un Skrīveru šosejas krustojumā
 Aizkraukles pilskalns (Augstie kalni) ar senpilsētu pie Zemkopības un lauksaimniecības ekonomikas institūta 	
 Aizkraukles viduslaiku kapsēta ar baznīcas vietu pie Zemkopības un lauksaimniecības ekonomikas institūtaLR Kultūras ministrijas rīkojums Nr.128. Par valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu sarakstu  (Aizkraukles rajons - Liepājas rajons)
 Ūdensdzirnavas ar vilnas pārstrādes iekārtu

 Attēlu galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites 


Kategorija:Vidzeme
Kategorija:Aizkraukles novada pagasti

Kategorija:Latvijas pilsētciematu lauku teritorijas