Granta zebra

Granta zebra (Equus quagga boehmi) ir viena no līdzenumu zebras (Equus quagga) pasugām. Tā ir vismazākā no visām līdzenuma zebrām. Granta zebras dzīvo savannā Kenijas dienvidrietumos un plašās teritorijās uz rietumiem no Luangvas upes Zambijā, kā arī Kongo Demokrātiskajā republikā un Tanzānijā, reizēm arī Somālijā. Savvaļā ir apmēram 300 000 īpatņu, un tās ir visbiežāk sastopamās zebras.Blue Planet: Grant's Zebra

Nesenie pilsoņu kari Ruandā, Somālijā, Sudānā, Etiopijā un Ugandā ir šajās zemēs dramatiski ietekmējuši savvaļas dzīvnieku populāciju. Granta zebras mūsdienās ir pilnībā izzudušas Burundi un, iespējams, arī Angolā. Kari ir izpostījuši nacionālos parkus un rezervātus. 

 Izskats 
Granta zebrai viss ķermenis ir melni-balti svītrains: galva, kakls, sāni un kājas līdz pat nagiem. Purns tām ir melns. Brūnganas, vāji izteiktas svītras starp melni-baltajām ir novērojamas reti. Krēpes ir īsas, gandrīz nemanāmas, jo kakla svītru raksts turpinās krēpēs. Melnās svītras ir košas un laukumi starp melno un balto krāsu sadalās līdzīgā platumā. Atšķirībā no daudzām citām zebrām, Granta zebrām melnās svītras bez pārtraukuma savienojas vēdera apakšā. Vienīgi gurnu svītras izbeidzas pret kāju iekšpusi, tādējādi pakaļkāju paslēpenes Granta zebrām ir baltas. Katram indivīdam ir atšķirīgs un neatkārtojams svītru raksts.

Lai cik nabadzīga un pieticīga būtu savannas veģetācija sausuma periodā, Granta zebras vienmēr izskatās apaļīgas, spīdīgas un labi paēdušas. Ķermeņa garums ir 2,2—2,5 m. augstums skaustā 1,20 m, svars 200—300 kg.

 Uzvedība 
Granta zebras ir uzmanīgas un diezgan tramīgas, bet, ja nav kur bēgt, tās sevi aizstāv ar mežonīgiem pakaļkāju spērieniem, kodieniem un priekškāju sitieniem. Galvenie Granta zebru ienaidnieki ir lauvas un hiēnas. Ja zebrām uzbrūk plēsējs, sākumā tās saspiežas cieši kopā, kumeļus slēpjot bara vidū, un to melni-baltais raksts saplūst vienā lielā masā. Ja plēsējs turpina medības, zebras sāk skriet ar ātrumu līdz 40 km/h.

Granta zebras dzīvo nelielās ģimenēs, kas sastāv no ērzeļa un dažām ķēvēm ar jaunajiem kumeļiem. Baru vada tēviņš. Jaunie tēviņi pamet ģimeni otrajā gadā un pievienojas "vecpuišu" baram. Vienā ģimenē ir 10—30 īpatņi. Plašākās savannu teritorijās vairākas ģimenes veido vienotu, lielu baru, tomēr uzturas viena no otras nelielā attālumā, ievērojot neredzamas robežas. Ģimene cieši turas kopā arī migrējot, kad vienlaicīgi pārvietojas ap 10 000 dzīvnieku. Ģimenes locekļi nekad nepamet un vienmēr pieskata viens otru, tie samazina ātrumu, ja kāds no bara nespēj tikt līdzi. Nakts laikā daļa zebru paliek nomodā un uzrauga bara drošību, kamēr pārējās guļ. Sargi ik pa laikam nomainās.

 Barība 
Granta zebras ir zālēdāji un to galvenā barība ir zāle. Tās dzer ūdeni katru dienu, bet, ja ir nepieciešams, spēj iztikt bez ūdens vairākas dienas.

 Vairošanās 
Granta zebras aug lēni, un ķēves dzimumbriedumu sasniedz tikai trīs gadu vecumā. Grūsnības periods ilgst 12 mēnešus, tādēļ piedzimstot kumeļš ir labi attīstījies. Jau pēc stundas vai nedaudz vēlāk jaundzimušais var skriet kopā ar baru. Sākumā mazulis ir brūni-balts un ar garu, pūkainu apmatojumu. Kumeļš paliek kopā ar māti vienu gadu. Granta zebras dzīvo apmēram 28 gadus.

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Grant's Zebra
 Flickr: Grant's Zebra
 ARKive: Plains zebra (Equus quagga)

Kategorija:Zirgi
Kategorija:Āfrikas fauna