Ateroskleroze

Ateroskleroze ( (athárē) — ‘putra’ un ‘skleroze’) ir slimības arteriosklerozes modelis, kurā artērijas sieniņā attīstās anomālijas, ko sauc par plaisām. Šie bojājumi var izraisīt sašaurināšanos ateromatozās plāksnes uzkrāšanās dēļ. Sākumā parasti nav simptomu, bet, ja tie attīstās, simptomi parasti sākas ap pusmūža vecumu. Ja ateroskleroze ir smaga paveida, tā var izraisīt koronāro artēriju slimību, insultu, perifēro artēriju slimību vai nieru darbības traucējumus atkarībā no skartās artērijas.

Precīzs cēlonis nav zināms, un tiek ierosināts, ka tam ir daudz-faktoru. Riska faktori ir paaugstināts holesterīna līmenis, paaugstināts iekaisuma marķieru līmenis asinīs, augsts asinsspiediens, diabēts, smēķēšana, aptaukošanās, ģimenes anamnēze, ģenētika un neveselīgs uzturs.

Aterosklerozes plāksne (panga) sastāv no taukiem, holesterīna, kalcija un citām vielām, kas atrodamas asinīs. Artēriju sašaurināšanās ierobežo ar skābekli bagātinātu asiņu plūsmu uz ķermeņa daļām.

Diagnozi nosaka, pamatojoties uz fizikālo izmeklēšanu, elektrokardiogrammu un slodzes testu, kā arī citiem izmeklējumiem.

Profilakse parasti ietver, veselīga uztura lietošanu kura pamatā ir Vidusjūras diētas ēdieni, samazināta cukura un piesātināto tauku uzņemšana, sēdoša dzīvesveida samazināšana (regulāra kustēšanās (ik pēc 30 min līdz 1 h)), vingrošana, nesmēķēšana un normāla svara uzturēšana. Noteiktas slimības ārstēšana var ietvert zāles holesterīna līmeņa pazemināšanai, piemēram, statīnus, asinsspiediena zāles vai zāles, kas samazina asins recēšanu, piemēram, aspirīnu. Var veikt arī vairākas procedūras, piemēram, perkutānu koronāro iejaukšanos, koronāro artēriju šuntēšanu vai karotīdu endarterektomiju.

Ateroskleroze pamazām parasti rodas jau kad cilvēks ir jauns, un pasliktinās līdz ar vecumu. Gandrīz visus cilvēkus zināmā mērā skar ateroskleroze 65 gadu vecumā. Tas ir pirmais nāves un invaliditātes cēlonis attīstītajā pasaulē. Lai gan tas pirmo reizi tika aprakstīts 1575. gadā, ir pierādījumi, ka slimība radās arī cilvēkiem pirms vairāk nekā 5000 gadiem.

 Riska faktori 
Aterosklerozes process nav labi izprotams. Ateroskleroze ir saistīta ar iekaisuma procesiem asinsvadu sienu endotēlija šūnās, kas saistīti ar aizturētajām zema blīvuma lipoproteīnu (ZBL) daļiņām. Šī aizture var būt pamatā esošā iekaisuma procesa cēlonis, sekas vai abi.

Plāksnes klātbūtne izraisa asinsvadu muskuļu šūnu stiepšanos, kompensējot papildu apjomu. Pēc tam endotēlija odere sabiezē, palielinot atdalīšanu starp aplikumu un lūmenu. Sabiezējums nedaudz kompensē sašaurināšanos, ko izraisa aplikuma augšana, bet turklāt tas izraisa sienas stingrību un kļūst mazāk pakļauta stiepšanai ar katru sirds sitienu.

 Pārveidojami faktori 

 Rietumu diēta
 Vēdera aptaukošanās (viscerālie tauki)
 Insulīna rezistence
 Diabēts
 Dislipidēmija
 Hipertensija
 Transtauki
 Tabakas smēķēšana
 Bakteriālas infekcijas
 HIV/AIDS

 Nepārveidojami faktori 

 Dienvidāzijas izcelsmeIndian Heart Association Why South Asians Facts Web. 30 April 2015. http://indianheartassociation.org/why-indians-why-south-asians/overview/
 Lielāks vecums
 Ģenētiskās anomālijas
 Ģimenes vēsture
 Koronārā anatomija un zaru modelis

 Mazāk vai neskaidri faktori 

 Trombofilija
 Piesātinātie tauki
 Pārmērīgs ogļhidrātu daudzums
 Paaugstināts triglicerīdu līmenis
 Sistēmisks iekaisums
 Hiperinsulinēmija
 Miega trūkums
 Gaisa piesārņojums
 Mazkustīgs dzīvesveids
 Saindēšanās ar arsēnu
 Alkoholiskie dzērieni
 Hronisks stress
 Hipotireoze
 Periodonta slimība

 Atsauces 

Kategorija:Sirds un asinsvadu slimības
Kategorija:Iekaisumi
Kategorija:Vaskulārās slimības