Palmu krabis

Palmu krabis (Birgus latro), tiek saukts arī par palmu zagli, kokosriekstu krabi vai kokoskrabi, ir viena no sauszemes vientuļniekvēžu dzimtas (Coenobitidae) sugām. Turklāt palmu krabis ir vienīgā suga palmu krabju ģintī (Birgus). Tā tuvākie radinieki ir pārējie sauszemes vientuļniekvēži. Palmu krabis ir lielākais uz sauszemes dzīvojošais posmkājis pasaulē, un, iespējams, lielākajiem īpatņiem ir arī maksimālais iespējamais lielums uz sauszemes dzīvojošiem dzīvniekiem ar eksoskeletu.

 Izplatība 
Palmu krabis mājo Indijas un Klusā okeāna salās, izplatības areālam austrumu virzienā sasniedzot Gambjē salas. Kopumā sugas izplatības areāls sakrīt ar kokosriekstu palmu izplatības areālu. Daudzviet, kur dzīvo cilvēki, šī suga ir mērķtiecīgi izskausta, Austrāliju, Maurīciju un Madagaskaru ieskaitot. Lielākā palmu krabju populācija mājo Ziemsvētku Salā Indijas okeānā.Bill S. Hansson, Steffen Harzsch, Markus Knaden & Marcus Stensmyr (2010). "The neural and behavioral basis of chemical communication in terrestrial crustaceans". In Thomas Breithaupt & Martin Thiel. Chemical Communication in Crustaceans. New York, New York: Springer. pp. 149–173. doi:10.1007/978-0-387-77101-4_8. . Liela populācija mājo arī Kuka Salās un Kiribati.Richard Hartnoll (1988). "Evolution, systematics, and geographical distribution". In Warren W. Burggren & Brian Robert McMahon. Biology of the Land Crabs. Cambridge, United Kingdom: Cambridge University Press. pp. 6–54. .IUCN: Birgus latro Palmu krabis parasti uzturas piekrastes joslā. Mātītes neaizklīst tālāk par 100 metriem no krasta, bet tēviņi ir novēroti arī iekšzemē, 6 km attālumā no krasta.

 Morfoloģija 
Palmu krabis ir gan lielākais vientuļniekvēzis, gan bezmugurkaulnieks pasaulē.M. M. Drew, S. Harzsch, M. Stensmyr, S. Erland & B. S. Hansson (2010). "A review of the biology and ecology of the Robber Crab, Birgus latro (Linnaeus, 1767) (Anomura: Coenobitidae)". Zoologischer Anzeiger 249 (1): 45–67. doi:10.1016/j.jcz.2010.03.001 Lielākie īpatņi sasniedz 4,1 kg masu, ķermeņa lielums ir apmēram 40 cm, bet, krabi mērot no kājas gala līdz kājas galam, var sasniegt metru.Piotr Naskrecki (2005). The Smaller Majority. Cambridge, Massachusetts: Belknap Press of Harvard University Press. p. 38. . Kopumā tēviņi ir nedaudz lielāki nekā mātītes. Iespaidīgo lielumu palmu krabji sasniedz 40—60 gadu vecumā.

Uz dažādām salām dzīvojošiem palmu krabjiem ir dažāda eksoskeleta krāsa. Tā var būt, sākot ar oranžīgi sarkanas un beidzot ar violeti zilu. Visbiežāk sastopami zilie krabji, bet dažās vietās, Seišelas ieskaitot, lielākā daļa ir sarkanu krabju.

 Palmu krabja ejkājas 
Kā ikvienam vēžveidīgajam palmu krabim ir galvkrūtis (nekustīgi savienota galva ar krūtīm), pie kurām piestiprināti 5 pāri ejkāju, un muskuļots vēders. Pirmajam pārim ir lielas spīles, turklāt kreisā spīle ir lielāka nekā labā.Warwick J. Fletcher (1993). "Coconut crabs". In Andrew Wright & Lance Hill. Nearshore Marine Resources of the South Pacific: Information for Fisheries Development and Management. Suva, Fiji: International Centre for Ocean Development. pp. 643–681.   Spīles ir ļoti spēcīgas. Ar tām krabis spēj salaizt biezo kokosrieksta čaumalu un pacelt smagumu, kas sver līdz 28 kg.

Arī nākamie divi ejkāju pāri ir lieli un spēcīgi, nobeidzoties ar smailiem galiem. Pateicoties tiem, palmu krabis spēj rāpties kokos un citās vertikālās virsmās, kā arī pa horizontālu virsmu apakšām ar kājām gaisā.Terrestrial adaptations in the Anomura (Crustacea: Decapoda) Ar šīm kājām tas caurdur arī kokosriekstus to plānakajos punktos.

Nākamais ceturtais ejkāju pāris ir mazāks, kura kāju galos ir pincetveidīgas spīles, ar kurām palmu krabis satver un notur gliemežvāku vai arī tukšu kokosrieksta čaumalu. Pieaugušie īpatņi, kuri vairs nenēsā līdzi slēptuves, šīs kājas izmanto iešanai un rāpošanai. Pēdējais ejkāju pāris ir ļoti mazs. Ar tām mātītes rūpējas par ikriem, bet tēviņi izmanto pārošanās laikā. Šīs kājas palmu krabis parasti paslēpj zem savas čaulas, elpošanas orgānu dobumā. 

 Eksoskelets 
Jaunie īpatņi, līdzīgi kā citi vientuļniekvēži, izmanto tukšus gliemežvākus kā aizsargājošas mājiņas un bruņas, kuras nēsā sev līdzi, lai aizsargātu mīksto vēderu. Toties pieaugušajiem palmu krabjiem atšķirībā no pārējiem vientuļniekvēžiem arī ap vēdera posmu ar laiku attīstās un nobriest ciets eksoskelets. Kad čaula ir nobriedusi, krabis pārtrauc sev nēsāt līdzi gliemežvāku. Līdzīgi kā īstie krabji, arī palmu krabis vēderu tur palocītu apakšā zem krūtīm. 

Reizi gadā, augot lielākam, palmu krabis maina eksoskeletu. Čaulas nomaiņas periodā krabis ierokas bedrē apmēram viena metra dziļumā. Tur viņš paliek noslēpies apmēram 3—16 nedēļas (atkarībā no īpatņa lieluma), līdz čaula ir nomainījusies un nocietējusi. Jaunais eksoskelets nocietē apmēram 1—3 nedēļu laikā (atkarībā no īpatņa lieluma).W. J. Fletcher, I. W. Brown, D. R. Fielder & A. Obed (1991). Moulting and growth characteristics. pp. 35–60. In: Brown & Fielder (1991)

 Bioloģija 
Palmu krabim piemīt vairākas adaptācijas, pateicoties kurām, tas spēj dzīvot uz sauszemes. Tam ir pārveidojušās žaunas, kuras piemērotas skābekļa iegūšanai no gaisa. Žaunas ietver sūklim līdzīgi audi, kuriem visu laiku jābūt mitriem. Lai tos mitrinātu, palmu krabis iemērc kājas ūdenī un samērcē savas žaunas. Tomēr tas nespēj peldēt un, paliekot pārāk ilgi ūdenī, tas noslīkst. Tam, līdzīgi kā visiem vientuļniekvēžiem, ir izcila oža, ar kuras palīdzību tas atrod sev barību. 

Pieaugušie palmu krabji barojas ar augļiem, sēklām, lapām un kritušo palmu serdēm. Tie barojas arī ar maitu un citām dzīvnieku izcelsmes vielām, ja ir tāda iespēja. Tie apēd ne tikai savu veco eksoskeletu, bet uzlasa arī citu vēžveidīgo nomestās čaulas. Tādējādi palmu krabis iegūst kaļķi, kas ir tik nepieciešams, lai attīstītos vēdera posma eksoskelets. Suga asociējas, pirmkārt, ar kokosriekstiem, kurus tas uzlasa pa zemi. Šo krabi ļoti bieži var novērot, kāpjam arī palmā, lai iegūtu kāroto augli. Pēc tam krabis ar asajām kājām caurdur kokosriekstu plānajos punktos, bet ar spīlēm uzlauž rieksta čaumalā caurumu, līdz spēj piekļūt pie kārotā mīkstuma. Tomēr, lai arī palmu krabis spēj uzlauzt lielo riekstu, tas nav tā galvenais iztikas avots. Palmu krabis daudz dzer jūras ūdeni, lai saglabātu sāls balansu organismā. Tas ir aktīvs nakts laikā, dienu pavadot, noslēpies pašraktā alā. Vēsturiski cilvēki nav spējuši pieņemt lielo palmu krabi un medī to pie mazākās iespējas. Tomēr mūsdienās, aizsargājot sugas izdzīvošanu, jau vairākās vietās ir aizliegtas krabja medības.

 Vairošanās
Palmu krabji dzimumbriedumu sasniedz apmēram 5 gadu vecumā, bet to dzīves ilgums var sasniegt vairāk kā 60 gadus. Pārošanās notiek uz sauszemes, bet pēc tam mātīte ar apaugļotajiem ikriem, kas paslēpti zem vēdera, dodas uz jūru, kur tos iznērš. No ikriem izšķiļas kāpuri, kuri kā planktons peld jūrā apmēram 28 dienas. Pēc tam kāpuri nolaižas uz gultnes, kur atrod tukšus gliemežvākus,  un 21—28 dienas turpina attīstību paslēpies drošā vietā, kā arī pārvietojoties ar gliemežvāku visur kopā. Šajā periodā tas ik pa brīdim apciemo arī sauszemi.C. Schiller, D. R. Fielder, I. W. Brown & A. Obed (1991). Reproduction, early life-history and recruitment. pp. 13–34. In: Brown & Fielder (1991) Līdzko gliemežvāks kļūst par mazu un šauru, tas tiek nomainīts pret lielāku. Nobriestot spēcīgākam, mazais krabītis kopīgi ar atrasto gliemežvāku izceļo no jūras, uzsākot sauszemes dzīves posmu. Uz sauszemes, ja krabis nespēj piemeklēt nākamā izmēra gliemežvāku, tas izmanto kokosrieksta čaumalu. Palmu krabis aug lēnām. Sasniedzot trīs gadu vecumu, tas joprojām ir mazāks par 2 cm, bet ap šo laiku tam ir nocietējis eksoskelets uz vēdera posma, un jaunais krabis pamet gliemežvāku.

 Atsauces 

 Ārējās saites 
Kokosriekstu krabis
EOL: Birgus latro 
ADW: Birgus latro

Kategorija:Sauszemes vientuļniekvēži
Kategorija:Indijas okeāna fauna
Kategorija:Klusā okeāna fauna
Kategorija:Okeānijas fauna