Vojcehs Jaruzelskis

Vojcehs Vitolds Jaruzelskis (; dzimis , miris ) bija sociālistiskās Polijas Tautas Republikas politiķis, Polijas armijas ģenerālis.

 Dzīvesgājums 
Dzimis poļu virsnieka ģimenē Ļubļinas apkaimē, bērnībā dzīvoja Bjalistokas apkaimē. Sākoties Otrajam pasaules karam, tēvs kopā ar ģimeni aizbēga uz Lietuvu. Vēlāk ģimene tika izsūtīta uz PSRS Āzijas daļu, kur tēvs Bijskā mira.

1943. gadā kā brīvprātīgais iestājās poļu armijas daļā, kas tika formēta PSRS teritorijā. Piedalījās kaujās frontē. 1947. gadā iestājās Polijas Strādnieku partijā (kopš 1948. gada — Polijas Apvienotā Strādnieku partija (PASP)). Mācījās Polijas Augstākajā kājnieku skolā un Ģenerālštāba akadēmijā. No 1968. gada — Polijas aizsardzības ministrs. Prāgas pavasara laikā komandēja poļu karaspēka darbību Čehoslovākijā.

1981. gadā, kad Polijā aizvien lielāku ietekmi ieguva nekomunistiskā arodbiedrība "Solidaritāte", Jaruzelskis kļuva par PASP ģenerālsekretāru un 1981. gada 13. decembrī pasludināja valstī karastāvokli un arestēja galvenos arodbiedrības "Solidaritāte" līderus. Vēlāk, pēc sociālistiskās iekārtas kraha, Jaruzelskis apgalvoja, ka to darījis, lai nepieļautu PSRS karaspēka iebrukumu Polijā, ko gan apšauba Jaruzelska oponenti.

Sākoties PSRS politikas izmaiņām pēc Mihaila Gorbačova nākšanas pie varas un saskaroties ar streiku vilni, PASP Jaruzelska vadībā vairs nespēja kontrolēt situāciju valstī un piekrita Apaļā galda sarunām ar arodbiedrību "Solidaritāte" par Polijas valsts tālāko attīstību. Sarunas notika no 1989. gada 6. februāra līdz 15. aprīlim un sarunu rezultātā tika panākts kompromiss par daļēji brīvām vēlēšanām. Kaut arī PASP bija garantēts 65% mandātu skaits Polijas Seimā, Senātā, kur nebija PASP kvotas, tika ievēlēts tikai viens deputāts no PASP (no 100 senatoriem). Tomēr Nacionālā Asambleja ar vienas balss pārsvaru ievēlēja Jaruzelski par Polias prezidentu.

1990. gadā Jaruzelskis atkāpās no prezidenta amata un par Polijas prezidentu kļuva Lehs Valensa. 1991. gada janvārī Jaruzelskis demobilizējās no armijas. 2007. gada 17. aprīlī pret Jaruzelski un vairākiem citiem komunistu darbiniekiem tika izvirzītas apsūdzības par viņu valdīšanas laikā pastrādātiem noziegumiem.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Vojceha Jaruzelska oficiālā mājaslapa 

Kategorija:1923. gadā dzimušie
Kategorija:2014. gadā mirušie
Kategorija:Polijas prezidenti
Kategorija:Ar Ļeņina ordeni apbalvotie
Kategorija:Ateisti
Kategorija:Ļubļinas vojevodistē dzimušie
Kategorija:Ar Oktobra Revolūcijas ordeni apbalvotie
Kategorija:Ar Tautu Draudzības ordeni apbalvotie
Kategorija:Ar Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie