Tenočtitlana

Tenočtitlana (navatlu: Tenōchtitlan) bija ap 1325. gadu dibināta acteku pilsēta un Acteku impērijas galvaspilsēta. Tā atradās uz Tekskoko ezera mākslīgi izveidotām salām, pašreizējās Meksikas galvaspilsētas Mehiko teritorijā (mūsdienās ezers ir nosusināts).

1521. gadā tā krita spāņu konkistadora Ernana Kortesa rokās un kļuva par Jaunspānijas vicekaralistes galvaspilsētu. Mūsdienās Tenočtitlanas drupas atrodas Mehiko pilsētas centrā.

 Vēsture 
Tenočtitlana bija viena no lielākajām un tehnoloģiski attīstītākajām pilsētām pirmskolumba Amerikā. Tās iedzīvotāju skaits 16. gadsimta sākumā tiek lēsts 150 000–250 000 cilvēku, padarot to par vienu no tolaik pasaules lielākajām urbānajām apdzīvotajām vietām. Pilsēta bija izcila hidrotehniskās inženierijas paraugs — tā tika savienota ar kontinentu ar vairākiem dambjiem un šaurajiem ceļiem (kozalikiem), bet iekšējā transporta sistēma balstījās uz kanālu un tiltu tīklu. Tenočtitlana bija cieši integrēta lauksaimnieciskajos kompleksos, kas tika veidoti uz činampām — mākslīgām salām un peldošajiem dārziem, kuri nodrošināja intensīvu un auglīgu ražošanu. Šī sistēma ļāva pilsētai apgādāt lielu iedzīvotāju skaitu un attīstīt specializētas amatniecības un tirdzniecības nozares.

Pilsētas centrā atradās Galvenais svētnīcu komplekss (Templo Mayor), veltīts dieviem Huitcilopočtlijam (kara un saules dievam) un Tlalokam (lietus un auglības dievam). Ap to bija sakopotas administratīvās ēkas, tirgus laukumi, priesteru skolas un valdnieka pils (Huey Tlatoani).

1521. gadā, pēc ilgstoša aplenkuma un epidēmijām, Tenočtitlana krita spāņu konkistadora Ernana Kortesa un viņa indiāņu sabiedroto rokās, iezīmējot Acteku impērijas beigas. Uz pilsētas drupām tika būvēta Jaunspānijas vicekaralistes galvaspilsēta, un Tenočtitlanas infrastruktūra pakāpeniski tika pārveidota pēc Eiropas pilsētbūvniecības principiem.

 Ārējās saites 

Kategorija:Acteki
Kategorija:Meksikas pilsētas

Kategorija:Meksikas vēsture