Rīgas Valsts tehnikums

Rīgas Valsts tehnikums, saīsinājumā RVT, ir mācību iestāde Rīgā, dibināta ,Rīgas Valsts tehnikums: RVT vēsture Latvijas PSR laikā bija pārdēvēts par Rīgas Industriālo politehnikumu.

Rīgas Valsts tehnikumā mācās vairāk nekā 2500 audzēkņu. Tehnikumā ir deviņas nodaļas un četras struktūrvienības reģionos. Tehnikumu absolvējuši vairāk nekā 35 000 speciālistu.

 Priekšvēsture 
Pēc 1802. gada Krievijas Impērijas izglītības reformas Rīgas Ķeizarisko liceju Pils laukumā pārveidoja par Vidzemes guberņas ģimnāziju. 1890. gadā to pārdēvēja par Nikolaja I ģimnāziju un pārvietoja uz 1891. gadā pabeigto ēku tagadējā Kr. Valdemāra ielā 1c, kur pēc Pirmā pasaules kara ierīkoja Rīgas Valsts tehnikumu.

 Vēsture 
Vācu okupācijas laikā 1918. gada 21. oktobrī Rīgā atvēra Būvtehniskās sabiedrības tehnikumu ar 240 audzēkņiem. Būvtehniskās sabiedrības valde lūdza Latvijas valdību pārņemt tehnikumu valsts apgādē. Izglītības ministrija 1919. gada 24. augustā nodeva Būvtehniskajai sabiedrībai bijušās Nikolaja ģimnāzijas telpas Krišjāņa Valdemāra (toreiz Nikolaja) ielā 1c, piešķirot arī nepieciešamos līdzekļus. Būvtehniskā sabiedrība saveda kārtībā okupācijas karaspēku noplicināto un izdemolēto trīsstāvīgo ķieģeļu ēku, kas pēc arhitekta A. Kīzelbaša projekta celta 1891. gadā (1935. gadā ēkai uzcēla piebūvi, kas vērsta uz Noliktavas ielu, 1970. gadā – jauno laboratoriju korpusu un vēlāk sporta zāli).

Latvijas Ministru kabineta sēdē 1919. gada 29. decembrī pieņēma lēmumu atvērt tehnisko vidusskolu kā valsts mācību iestādi. Darbojās būvniecības nodaļa, kultūrtehniskā nodaļa, drīz nāca klāt ķīmijas un mehānikas, bet ar 1929./30. mācību gadu – elektrotehnikas nodaļas, nedaudz vēlāk – arī dzelzceļa ekspluatācijas nodaļa.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada jūnijā tehnikumā nomainīja administrāciju, daļēji arī mācību programmas, spītējot kara laika grūtībām, mācības turpināja – audzēkņu skaits pārsniedza tūkstoti. Pēc kara 1945. gadā tehnikumu pārdēvēja par Rīgas industriālo politehnikumu. 
Nosaukumu „Rīgas Valsts tehnikums” atjaunoja 1991. gada 30. augustā.
Pēdējos gados uzcelts Praktisko mācību centrs ar mūsdienīgām iekārtām, renovēta sporta zāle un 1974. gadā celtā laboratorijas ēka.

 Direktori 
 Jānis Ozoliņš
 Ansis Grīnbergs, 
 Ādolfs Vickopfs 
 Dainis Markuss (no 1991. gada) 
 Dagnija Vanaga (no 2012. gada)

 Nodaļas 

 Auto nodaļa
 Datorikas nodaļa
 Drukas un mediju tehnoloģiju nodaļa
 Dzelzceļa nodaļa
 Enerģētikas nodaļa
 Kokapstrādes nodaļa
 Komercdarbības nodaļa
 Ķīmijas tehnoloģijas nodaļa
 Mašīnbūves nodaļa

 Absolventi 
Līdz 1940. gadam tehnikumu absolvēja 1505 audzēkņi, daudzi turpinājuši izglītību augstākajās mācību iestādēs, kļuvuši par uzņēmējiem, rūpniekiem, izciliem tautsaimniecības, zinātnes, kultūras
darbiniekiem.

 Hugo Legzdiņš, komandkapteinis, 1924. gada Mehānikas nodaļas absolvents
 Kārlis Irbītis, lidmašīnu konstruktors un būvētājs 
 Teofīls Dreimanis, dizainists 
 Aleksandrs Laime, Venecuēlas ”džungļu valdnieks” 
 Valdis Birkavs, Latvijas  ekspremjers  
 Egons Lavendelis, RPI rektors 
 Gunārs Čipēns 
 Uldis Viesturs
 Mārtiņš Kalniņš
 Valdis Dišlers, LMA rektors 
 Olģerts Ozols, LLA rektors 
 Skaidrīte Smildziņa-Budovska, TTT basketboliste  
 Maigonis Valdmanis, basketbolists
 Raimonds Karnītis, basketbola treneris 
 Reinis Nitišs, Eiropas čempions autorallijā
 Māris Saukāns, būvsabiedrības „ RBSSKALS”  vadītājs
 Māris Vītols, ministrs
 Dzintars Rasnačs, ministrs
 Ainārs Šlesers, ministrs 
 Ēriks Jēkabsons, ministrs 
 Jānis Janovskis, ministrs

 Atsauces 

 Literatūra 
 1. Rīgas Valsts tehnikums 95. 2014, 223 lpp. .

Kategorija:Profesionālās skolas Latvijā
Kategorija:Rīga