Universitāte

Universitāte (no , kas no  — 'kopība') ir autonoma augstākās izglītības (bakalaura, maģistra un doktora studiju programmas) un zinātnes institūcija ar pašpārvaldes tiesībām.

 Vēsture 
Par universitātēm Viduslaiku Eiropā sāka dēvēt tās skolas, kurās varēja studēt visas t.s. „septiņas brīvās mākslas“ () — gramatiku, retoriku, loģiku, aritmētiku, ģeometriju, mūziku, astronomiju. Pēc Romas impērijas sabrukuma izglītību uzturēja Baznīca klosteros, taču šīs skolas lielāko tiesu bija šauri specializētas. Taču prasības pēc izglītības kvalitāti pieauga, pieaugot sabiedrības sarežģītības pakāpei un attīstoties materiālajai civilizācijai, un jau 10 gadsimta beigās sāka aizgūt no musulmaņiem (visticamāk, Kordovas kalifāta) universālo augstskolu principu. 14. gadsimtā sākās universitāšu dibināšanas „bums“ visā Eiropā. Romas katoļu Baznīcas mūku ordeņi (pārsvarā dominikāņi un benediktieši, vēlāk jezuīti) dibināja universitātes Prāgā (1342.), Krakovā (1364.), Vīnē (1365.), Heidelbergā (1385.), Leipcigā (1409.), Bāzelē 1459.) u.c.

 Boloņas Universitāte () Itālijā, izveidota 1088. gadā, oficiāli atvērta 1158. gadā
 Parīzes Universitāte (; an. University of Paris) Francijā, izveidota ap 1150. gadu.
 Oksfordas Universitāte (; an. University of Oxford) Anglijā, izveidota pēc 1167. gada.
 Kembridžas Universitāte (; an. University of Cambridge) Anglijā, izveidota ap 1209. gadu.
 Salamankas Universitāte (; an. University of Salamanca) Spānijā, izveidota 1218. gadā.
 Monpeljē Universitāte (; an. University of Montpellier) Francijā, izveidota 1220. gadā.
 Padujas Universitāte (; an. University of Padua) Itālijā, izveidota 1222. gadā.
 Neapoles Universitāte (; an University of Naples Federico II) Itālijā, izveidota 1224. gadā.
 Tulūzas Universitāte (; an. University of Toulouse) Francijā, izveidota 1229. gadā.
 Sjenas Universitāte (; an. University of Siena) Itālijā, izveidota 1240. gadā.
 Koimbras Universitāte (; an. University of Coimbra, Lisboa) Portugālē, izveidota 1290. gadā.
 Komplutensas Universitāte (an. Universidad Complutense de Madrid) Spānijā, izveidota 1293. gadā.
 Leidas Universitāte (; an. University of Lleida) Spānijā, izveidota 1300. gadā.
 Laspiencas Universitāte (; an. University of Rome La Sapienza, Rome) Itālijā, izveidota 1303. gadā.
 Pizas Universitāte (; an. University of Pisa) Itālijā, izveidota 1343. gadā.
 Prāgas Universitāte (; an. Charles University of Prague) Čehijā, izveidota 1348. gadā
 Pavijas Universitāte (; an. University of Pavia) Itālijā, izveidota 1361. gadā.
 Jagelonu Universitāte (; an. Jagiellonian University, Kraków) Polijā, izveidota 1364. gadā.
 Vīnes Universitāte (; an. University of Vienna) Austrijā, izveidota 1365. gadā.
 Pečas Universitāte (; an. University of Pécs) Ungārijā, izveidota 1367. gadā.
 Heidelbergas Universitāte (; an. Ruprecht Karls University of Heidelberg) Vācijā, izveidota 1386. gadā.
 Ferāras Universitāte (an. University of Ferrara) Itālijā, izveidota 1391. gadā.
 Vircburgas Universitāte (an. University of Würzburg) Vācijā, izveidota 1402. gadā.
 Leipcigas Universitāte (an. University of Leipzig) Vācijā, izveidota 1409. gadā.
 Sv. Andreja Universitāte jeb Sentendrūsas Universitāte (an. University of St. Andrews, St. Andrews, Scotland) Skotijā, izveidota 1412. gadā.
 Rostokas Universitāte (an. University of Rostock) Vācijā, izveidota 1419. gadā.
 Luvenas Katoļu universitāte (an. Catholic University of Leuven) Beļģijā, izveidota 1425. gadā.
 Puatjē Universitāte (an. University of Poitiers) Francijā, izveidota 1431. gadā.
 Glāzgovas Universitāte (an. University of Glasgow) Skotijā, izveidota 1451. gadā.
 Greifsvaldes Universitāte (an. Ernst Moritz Arndt University of Greifswald) Vācijā, izveidota 1456. gadā.
 Freiburgas Universitāte (an. Albert Ludwigs University of Freiburg) Vācijā, izveidota 1457. gadā
 Bāzeles Universitāte (an. Basel University) Šveicē, izveidota 1460. gadā.
 Upsālas Universitāte (an. Uppsala University) Zviedrijā, izveidota 1477. gadā.
 Tībingenes Universitāte (an. Eberhard Karls University of Tübingen) Vācijā, izveidota 1477. gadā.
 Kopenhāgenas Universitāte (an. University of Copenhagen) Dānijā, izveidota 1479. gadā.
 Aberdīnas Universitāte (an. University of Aberdeen) Skotijā, izveidota 1494. gadā.
 Santjago de Kompostelas Universitāte (an. University of Santiago de Compostela) Spānijā, izveidota 1495. gadā.

 Latvijā 
Saskaņā ar 2021. gadā pieņemtajiem Latvijas Augstskolu likuma grozījumiem, Latvijā ir četru tipu universitātes, proti, zinātnes universitātes, mākslu un kultūras universitātes, lietišķo zinātņu universitātes un lietišķo zinātņu augstskolas. Valsts dibinātai augstskolai Latvijas Ministru kabinets nosaka stratēģiskās specializācijas jomas, pamatojoties uz politikas plānošanas dokumentos noteiktajām politikas plānošanas cikla prioritātēm tautsaimniecības un sabiedrības attīstībai, ņemot vērā augstskolas darbības rezultātu progresa izvērtējumu par iepriekšējo plānošanas periodu un attīstības potenciālu. Augstskolas var dibināt valsts, citas juridiskās, kā arī fiziskās personas, tajā skaitā ārvalstu juridiskās un fiziskās personas.Augstskolu likums Publicēts: Latvijas Vēstnesis, 179, 17.11.1995.; Latvijas Republikas Saeimas un Ministru Kabineta Ziņotājs, 1, 11.01.1996. Pēdējā likuma redakcija stājās spēkā 16.08.2021.)

Universitātes satversme nosaka akadēmiskā personāla, vispārējā personāla un studējošo sastāvu un tiesības, pašpārvaldes un struktūrvienības, nosakot, ka tās pārstāvības un vadības institūcijas un galvenās lēmējinstitūcijas ir Satversmes sapulce, Senāts, rektors, Revīzijas komisija un Akadēmiskā šķīrējtiesa. Satversme nosaka to struktūru un kompetenci.

 Pirmsākumi un attīstība 
1583. gadā nodibināja jezuītu ordeņa Rīgas Sv. Trīsvienības kolēģiju, kuri ordeņa Polijas provinciāls Džovanni Paolo Kampana piedāvāja pārveidot par universitāti, taču Rīgas rātes sindiks Vēlings to noraidīja. 1632. gadā Zviedrijas karalis Gustavs II Ādolfs lika dibināt Baltijas provinču augstskolu jeb Gustava akadēmiju Tērbatā. 
1775. gadā Kurzemes un Zemgales hercogs Pēteris nodibināja Jelgavas akadēmisko ģimnāziju jeb Pētera akadēmiju, kas bija hercogvalsts augstākā mācību iestāde. 
Pēc Kurzemes un Zemgales hercogistes aneksijas Baltijas provinču universitāti
Krievijas Impērijas ķeizars Pāvils lika izveidot uz Jelgavas akadēmijas bāzes, taču pēc viņa nāves ķeizars Aleksandrs I 1802. gadā tomēr lika dibināt  Ķeizarisko Universitāti Tērbatā (Kaiserliche Universität zu Dorpat).J. Stradiņš. H. Strods. Jelgavas Pētera akadēmija: Latvijas pirmās augstskolas likteņgaitas. Rīga: Zinātne, 1975. — 318 lappuses

Rīgas Politehniskā augstskola dibināta 1862. gadā, 1918. gadā to pārdēvēja par Baltijas Tehnisko augstskolu. No tās 1919. gadā izveidojās Latvijas Augstskola, vēlāk Latvijas Universitāte, no kuras pakāpeniski atdalījās Jelgavas Lauksaimniecības Akadēmija, Rīgas Politehniskais institūts un Rīgas Medicīnas Institūts. 
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas no šīm augstskolām izveidojās vēl trīs universitātes: Latvijas Lauksaimniecības universitāte (1990), Rīgas Tehniskā universitāte (1990) un Rīgas Stradiņa universitāte (1998). Uz Daugavpils Pedagoģiskā institūta bāzes izveidojās Daugavpils Universitāte (2001), bet uz Liepājas Pedagoģiskais institūta bāzes izveidojās Liepājas Universitāte (2008).

 Skatīt arī 
 Latvijas augstskolu reitings
 Pasaules universitāšu akadēmiskais reitings

 Ārējās saites par šo tēmu 
 Latvijas Republikas Augstskolu likums
 Latvijas Republikas Izglītības likums
 Erfurtes deklarācija par universitātes autonomiju un atbildību
 Lielā universitāšu harta
 Seminārs par Eiropas universitāšu kultūrvēsturiskajām vērtībām
 Universitāte - Vēstures terminu skaidrojošā vārdnīca
 Atsauces