1234. gads

1234. gads () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

 Notikumi 
 9. februāris — Soņ dinastijas ķīniešu un mongoļu armijas okupēja Jurčenas galvaspilsētu Rūnanā sagraujot Jin dinastiju (1115.-1234.).
 Mali sākās dumpis pret apspiedējiem. 
 Tika kanonizēts Svētais Dominiks.
 Gregors IX izsludināja krusta karu pret Bosniju un aizvieto Bogumilu bosniešu bīskapu ar katoļu Dominikāņu ordeņa Johanu.
 Pāvests Gregorijs IX izsludināja Nova Compilatio Decretalium.
 Ungārijas karalis Andrāšs II pasludina savu dēlu Kolomanu par Bosnijas banu, kas to nodod Prijezdam, bana Mateja Ninoslava brālēnam (1234.—1239.), lai arī Matejs ir likumīgais Bosnijas bans.
 Mongoļi iekaroja Tbilisi.

 Dzimuši 
 Abakahans, mongoļu Persijas imperators (miris 1282.)
 Imams Navavi musulmaņu zinātnieks

 Miruši 
 16. aprīlis - Ričards Māršals, 3. Pembrokas grāfs
 18. jūnijs - Japānas Imperators Čūkio (dzimis 1218.)
 31. augusts - Japānas Imperators Go-Horikava (dzimis 1212.)
 Alans, Galovejas lords
 Stefans Radoslavs, Serbijas karalis (dzimis 1192.)

 Monarhi 
 Aragona - Džeimss I Aragonas karalis un Barselonas grāfs (valdīja no 1213. līdz 1276. gadam)
 Kastīlija - Ferdinands III, svētais Kastīlijas un Leonas karalis (valdīja no 1217. līdz 1252. gadam)
 Navarra - Sančo VII Navarras karalis (valdīja no 1194. līdz 1234. gadam)