Georgs Mancelis

Georgs Mancelis, arī Juris Mancelis (, dzimis , miris ), bija vācbaltiešu cilmes latviešu literāts un valodnieks. Gustava akadēmijas profesors, rektors, Kurzemes un Zemgales hercogistes galma mācītājs. Izmantodams tā laika vācu valodas ortogrāfijas paņēmienus, Mancelis uzlaboja latviešu rakstu valodu, likdams pamatus latviešu valodas t.s. vecajai ortogrāfijai. Viņš bija pirmās iespiestās latviešu valodas vārdnīcas Lettus (1638) autors.

 Dzīvesgājums 
Dzimis 1593. gadā Mežmuižas draudzes novada mācītāja ģimenē Zemgalē (visu mūžu lietoja pievārdu Semgallus — "Zemgalis"). Mācījās Jelgavas latīņu skolā, vēlāk Rīgas Doma skolā. 1611.—1615. gadā viņš studēja teoloģiju Frankfurtes pie Oderas, Štetinas un Rostokas Universitātēs. Pēc atgriešanās dzimtenē bija luterāņu mācītājs Sēlpils draudzes novada Valles (1616—1620) un Sēlpils baznīcās  (1620—1625), kur mēra epidēmijā Poļu-zviedru kara laikā zaudēja trīs bērnus.

Pēc tam, kad Sēliju okupēja Zviedrijas karaspēks, 1625. gadā Mancelis devās uz Zviedru Vidzemi un kļuva par Tērbatas Sv. Johana baznīcas vācu draudzes virsmācītāju, prāvestu, virskonsistorijas piesēdētāju un pilsētas skolu uzraugu. 1631. gadā Rīgā iespieda viņa kopotos rakstus latviešu valodā (Lettisch Vade mecum). Vēlāk viņš sāka strādāt Tērbatas akadēmiskajā ģimnāzijā, 1632. gadā Manceli iecēla par jaundibinātās Gustava akadēmijas (vēlākās Tērbatas Universitātes) teoloģijas profesoru, 1636. gadā par akadēmijas rektoru.

1638. gadā pēc Kurzemes hercoga Frīdriha aicinājuma Mancelis atgriezās Kurzemes un Zemgales hercogistē, kļūdams par galma mācītāju Jelgavā. Miris Jelgavā 1654. gada 27. martā.

 Devums valodniecībā 
Radījis pirmo vācu-latviešu valodas vārdnīcu, kuras pirmajā daļā doti tulkojumi apmēram 6000 vārdiem, otrajā daļā sniegts vācu valodas frāžu un teikumu tulkojums latviski. Teikumi aptver 51 tematu, piemēram, par Dievu, cilvēku, zemnieka darbu, dažādiem amatiem. Atsevišķā vārdnīcas daļā ievietota latviešu frazeoloģija un 10 sarunu paraugi, kas palīdz cittautietim iejusties latviešu mentalitātē, jo ir bagāti ar tautas parunām un savam laikam raksturīgu kultūrvēsturisku materiālu.

Mancelis arī tulkojis un publicējis latviski īsus Bībeles tekstus, taču apgājies ar tiem visai brīvi, vienu un to pašu vietu citējot dažādi.Valdemārs Ancītis, “Sēlijas Grāmata”. “Signe”, 1999., Rīga, 81. lpp. ISBN 9984-534-27-8

 Darbi 
 1619. — De terrae motu latīņu valodā (par 1616. gada 30. jūnija zemestrīci Zemgalē).
 1631./1643. — "Latviešu valodas ceļvedis jeb rokasgrāmata garīgajos tekstos" (Lettisch Vecemecum. Handbuch).
 1638. — "Latvis, latviešu valodas vārdnīca" (LETTUS, das ist Wortbuch sampt angehengtem täglichem Gebrauch der Lettischen Sprache). Rīga, 1638. 
 1654. — "Ilgi cerētā latviešu sprediķu grāmata" (Langgewünschte Lettische Postill), atkārtoti izdota 1699., 1675., 1746., 1769., 1823. gadā.

1673. gadā Rīgā iespieda Manceļa kopotos rakstus (VADE MECUM oder Lettisches Handbuch) ar izdevēja priekšvārdu latviešu valodā ("Mans Draugs..."), kas satur šādas daļas:
 Evangelia und Episteln.. (latviski sprediķi katrai svētdienai un svētku dienai ar zīmējumiem)
 Die trostreiche Historia..
 Die traurige Historia.. (stāsta par Jeruzalemes iznīcināšanu latviskais tulkojums)
 Ein vermehrtes Gesangbuch.. (latviskas garīgās dziesmas ar notīm)
 Der kleine Catchismus.. (Lutera katehisma tulkojums)
 Die Sprüche Salomonis (Zālamana Pamācību grāmatas tulkojums)
 Das Hauß- und Lehrbuch Jesu Syrachs (Sīraha dēla grāmatas tulkojums)
 Ein geistreiches Gebetbüchlein.. 

 Literatūra 
 Līgotņu Jēkabs. Juris Mancelijs, Kristaps Firekers, Ernests Gliks: biografiski raksturojumi ar izmeklētiem paraugiem no viņu rakstiem. Rīga: A. Jessens, 1924. - 69 lpp.
Lasi Manceļa sprediķus tiešsaistē

 Atsauces 

Kategorija:1593. gadā dzimušie
Kategorija:1654. gadā mirušie
Kategorija:Latvijas luterāņu mācītāji
Kategorija:Latvijas valodnieki
Kategorija:Latvijas dzejnieki
Kategorija:Latvijas teologi
Kategorija:Vācbaltieši
Kategorija:Gustava akadēmijas darbinieki
Kategorija:Dobeles novadā dzimušie