Nursultans Nazarbajevs

Nursultans Nazarbajevs ( ;  ; dzimis  Čemolganā, Kazahijas PSR) ir bijušais Kazahstānas prezidents.

N. Nazarbajevs kļuva par prezidentu , kad Kazahijas PSR vēl bija PSRS sastāvā. Pēc PSRS sabrukuma un valsts neatkarības iegūšanas 1991. gada 16. decembrī bija Kazahstānas prezidents, piecas reizes pārvēlēts amatā. Atkāpies 2019. gadā.

 Darbība Kazahijas PSR 
1984. gadā N. Nazarbajevs kļuva par Kazahijas PSR Ministru padomes priekšsēdētāju, strādājot Dinmuhameda Kunajeva, Kazahstānas Komunistiskās partijas pirmā sekretāra, pakļautībā.Power and Change in Central Asia, pages 59-61 Google books  Viņš darbojās kā Kazahstānas Komunistiskās partijas pirmais sekretārs no 1989. līdz 1991. gadam. Lai arī padomju periodā viņam bija ateistiski uzskati, vēlāk N. Nazarbajevs pārņēma musulmaņu tradīcijas, dodoties hadžā un atbalstot mošeju atjaunošanu,Moscow News — Local — Moscow’s Largest Mosque to Undergo Extension   tajā pašā laikā mēģinot cīnīties ar Islāma terorismu Kazahstānā.Kazakstan — Government Mongabay 

 Darbība prezidenta amatā 
1990. gadā N. Nazarbajevs kļuva par prezidentu. Vispirms viņš darbojās kā Kazahijas PSR prezidents, bet pēc valstiskās neatkarības iegūšanas 1991. gadā — kā Kazahstānas prezidents. Rietumvalstīs N. Nazarbajevs tika kritizēts par lēno reakciju cīņā pret plaši izplatīto korupciju, opozīcijas apspiešanu, negodīgām vēlēšanām un nepietiekamu runas brīvību.BBC NEWS | Asia-Pacific | Country profiles | Country profile: Kazakhstan  Tomēr laika gaitā politika mainījās. 2010. gadā N. Nazarbajevs paziņoja par reformām, kas veicinātu valstī daudzpartiju sistēmas attīstību. Vēloties demokratizēt valstī iedibināto autoritāro sistēmu, 2017. gada janvārīN.  Nazarbajevs izteica priekšlikumu par konstitucionālu reformu, kas nodotu daļu varas Kazahstānas parlamentam un Ministru kabinetam.

Pēdējās prezidenta vēlēšanās 2015. gada aprīlī viņš tika ievēlēts ar 97,7% balsu vairākumu. 2019. gada 19. martā N. Nazarbajevs paziņoja par atkāpšanos no amata. Prezidenta pienākumus no  līdz nākamajām prezidenta vēlēšanām tika uzdots pildīt parlamenta priekšsēdētājam Kasimam Žomartam Tokajevam (ievēlēts ). Vienlaikus N. Nazarbajevs palika Valsts Drošības padomes vadītāja, Konstitucionālās padomes locekļa un valdošās partijas Nur-Otan vadītāja amatos. Vadīja partiju Nur-Otan līdz 2021. gadam.

Nazarbajevs bija pasargāts pret kriminālvajāšanu, bet pēc pēc 2022. gada konstitucionālā referenduma viņam tika atņemtas privilēģijas. Nazarbajevu atlaida no Drošības padomes priekšsēdētāja amata, reaģējot uz 2022. gada nemieriem. 2023. gadā viņam atņēma Kazahstānas Senāta goda locekļa un Konstitucionālās padomes locekļa titulus.

 Ģimene 
Vecākā meita Dariga Nazarbajeva 2019. un 2020. gadā bija Kazahstānas parlamenta senāta spīkere, bet 2020. gada pavasarī amatu zaudēja, tiek uzskatīts, ka līdz ar to ģimene zaudēja ietekmi valstī. Viņas bagātība tiek vērtēta vairāk nekā pus miljarda dolāru apmērā. Vidējās meitas Dināras Kulibajevas bagātība tiek vērtēta vairāk nekā miljarda dolāru vērtībā, līdz ar to viņa ir starp pašiem bagātākajiem Kazahstānas pilsoņiem. Jaunākā meita — Alija Nazarbajeva.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Oficiālā vietne

Kategorija:1940. gadā dzimušie
Kategorija:Kazahstānas politiķi
Kategorija:Kazahstānas prezidenti
Kategorija:PSKP CK locekļi
Kategorija:Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie
Kategorija:Ar ordeni "Goda Zīme" apbalvotie
Kategorija:Triju Zvaigžņu ordeņa lielkrusta komandieri
Kategorija:Ar Aleksandra Ņevska ordeni apbalvotie (Krievija)
Kategorija:Ar Oktobra Revolūcijas ordeni apbalvotie
Kategorija:Ar Krizantēmas ordeni apbalvotie
Kategorija:Ar Kņaza Jaroslava Gudrā ordeni apbalvotie
Kategorija:Ar Baltā Ērgļa ordeni apbalvotie (Polija)