1789. gads

1789. gads (MDCCLXXXIX) bija parastais gads, kurš pēc Gregora kalendāra sākās ceturtdienā. 1789. gads tiek uzskatīts par Jauno laiku beigu gadu. Šajā gadā sākās Franču revolūcija.

 Notikumi 
 Janvāris 
 23. janvāris — mācītājs Džons Kerols dibina Džordžtaunas Universitāti.

 Februāris 
 4. februāris — Džordžs Vašingtons tika ievēlēts par pirmo ASV prezidentu.

 Jūnijs 
 17. jūnijs — Franču revolūcija: trešās kārtas pārstāvji pasludināja sevi par Nacionālo sapulci

 Jūlijs 
 14. jūlijs — Franču revolūcija: tauta ieņēma valsts cietumu Bastīliju.

 Augusts 
 26. augusts — Francijā tiek pieņemta "Cilvēka un pilsoņa tiesību deklarācija".

 Nezināms datums 
 Martins Heinrihs Klaprots atklāja ķīmisko elementu Cirkonijs.
 Martins Heinrihs Klaprots atklāja ķīmisko elementu Urāns. Viņš neieguva pilnībā tīru urānu, bet gan tā dioksīdu.

 Dzimuši 
 16. marts — Georgs Simons Oms (Georg Simon Ohm), vācu fiziķis (miris 1854.)
 14. augusts — Heinrihs Georgs fon Jannavs (Heinrich Johann von Jannau), vācbaltiešu mācītājs, publicists (miris 1869.)
 15. septembris — Džeimss Fenimors Kūpers (James Fenimore Cooper), ASV rakstnieks (miris 1851.)
 21. augusts — Ogistēns Košī (Augustin Louis Cauchy) franču matemātiķis (miris 1857.)

 Miruši 
 7. aprīlis — Abdulhamīds I (عبد الحميد اول [abdy:l hami:di evvel]), Osmaņu impērijas sultāns (dzimis 1725.)
 7. aprīlis — Johans Frīdrihs Hartknohs (Johann Friedrich Hartknoch), vācu grāmatu tirgotājs, izdevējs (dzimis 1740.)