Misisipi (upe)

Misisipi (, ) ir viena no nozīmīgākajām un lielākajām upēm Ziemeļamerikā, kā arī galvenais iekšzemes ūdensceļš Amerikas Savienoto Valstu centrālajā daļā. Tā plūst starp Klinšu kalniem rietumos un Apalačiem austrumos, veidojot sateces baseinu, kas sasaista plašas iekšzemes teritorijas ar Meksikas līča piekrasti. Upe sākas pie Itaskas ezera Minesotas štatā un plūst uz dienvidiem, ietekot Meksikas līcī Luiziānas piekrastē, kur veidojas plaša un dinamiska Misisipi deltas sistēma. Misisipi garums no iztekas līdz ietekai tradicionālajos mērījumos ir 3766 km, kas padara to par otru garāko upi ASV aiz tās lielākās pietekas Misūri. Savukārt Misisipi–Misūri upju sistēma kopumā ir aptuveni 6275 km gara un tiek uzskatīta par ceturto garāko upju sistēmu pasaulē.

Misisipi sateces baseins ir viens no lielākajiem pasaulē. Tā platība ir 3,22 miljonus km², aptverot daļu no 31 ASV štata un nelielas teritorijas divās Kanādas provincēs. Tas veido apmēram 40% no kontinentālo ASV sauszemes platības un ir centrāls elements Ziemeļamerikas hidrogrāfiskajā struktūrā. Ģeogrāfiski Misisipi ir nozīmīga kā liela mēroga reljefa veidotāja, īpaši ielejas, palieņu un deltas attīstībā, kā arī kā atslēgas objekts kontinenta iekšzemes noteces izpratnē. Saimniecībā upe vēsturiski un mūsdienās ir viena no noslogotākajām iekšzemes kuģošanas artērijām pasaulē, īpaši beramkravu un lauksaimniecības produkcijas pārvadājumos, savienojot ASV iekšzemi ar Meksikas līča ostām. Vēsturiskā kontekstā Misisipi baseins ir bijis nozīmīgs apdzīvotības, tirdzniecības un saimnieciskās attīstības virzītājspēks — no pamatiedzīvotāju kultūrām līdz kolonizācijai un mūsdienu ASV teritoriālajai un ekonomiskajai integrācijai.

 Nosaukums un etimoloģija 
Misisipi nosaukums ir cēlies no Ziemeļamerikas pamatiedzīvotāju algonkinu valodu saimes, visbiežāk to saistot ar odžibvu valodas izteicienu misi-ziibi (vai mishi-ziibi), kas burtiski nozīmē “lielā upe”. Etimoloģiski šis hidronīms veidots no elementiem misi-/mishi- (‘liels’, ‘plašs’) un ziibi (‘upe’), tādējādi tieši uzsverot upes mērogu un tās dominējošo nozīmi pamatiedzīvotāju telpiskajā uztverē, pārvietošanās ceļos un saimnieciskajā dzīvē. Līdzīgi semantiski elementi ar nozīmi “liels” vai “varens” sastopami arī citās reģiona algonkinu valodās, kas norāda uz kopīgu priekšstatu par šo ūdensceļu kā izcilu dabas objektu.

Eiropiešu rakstītajos avotos nosaukums parādās 17. gadsimtā, kad upi aprakstīja un kartēja franču misionāri, pētnieki un kartogrāfi. Franču dokumentos un kartēs sastopamas dažādas rakstības formas, piemēram, Missisipi, Messipi, Meschasipi, Mississipi, kas atspoguļo mēģinājumus fonētiski atveidot pamatiedzīvotāju izrunu franču ortogrāfijā. Arī spāņu un vēlāk angļu avotos nosaukums tika lietots ar zināmām variācijām, līdz 18. gadsimta beigās nostiprinājās mūsdienās plaši lietotā forma Mississippi. Nosaukuma lietojuma vēsture atspoguļo politiskās un kultūras pārmaiņas Ziemeļamerikā. Pamatiedzīvotāju tradīcijā tas apzīmēja visu lielo ūdensceļu sistēmu ar tās pietekām, savukārt koloniālajā un jaunlaiku periodā nosaukums tika institucionalizēts kartogrāfijā un administratīvajos dokumentos. Vēlāk no upes nosaukuma tika atvasināti arī reģionāli un politiski apzīmējumi, piemēram, Misisipi teritorija un Misisipi štats. Mūsdienās “Misisipi” tiek lietots gan kā konkrētas upes nosaukums, gan kā simbolisks apzīmējums plašam ģeogrāfiskam, vēsturiskam un kultūras reģionam Ziemeļamerikā.

 Ģeogrāfiskais raksturojums 
Misisipi iztek no Itaskas ezera Minesotas štatā un plūst uz dienvidiem caur desmit ASV štatiem (Minesotu, Viskonsinu, Aiovu, Ilinoisu, Misūri, Kentuki, Tenesī, Ārkanzasu, Misisipi un Luiziānu), līdz ietek Meksikas līcī.

Upes kritums ir 450 m. Platākajā vietā Misisipi sasniedz aptuveni 11 km platumu.

 Hidroloģija 
Misisipi gada notece ir  km³ jeb vidēji  m³/s, kas to ierindo desmit lielāko pasaules upju vidū pēc caurplūduma. Aprīlī ūdens caurtece palielinās līdz pat  m³/s, un šis periods parasti sakrīt ar plūdu sezonu.

 Upes baseins 
Misisipi baseina platība ir 2 981 076 km², kas veido aptuveni 1/8 no visas Ziemeļamerikas kontinenta platības.

 Plūdi un riska pārvaldība 
Postošākie plūdi notika:
 1927. gadā, kad applūda aptuveni 60 000 km² un gāja bojā ap 250 cilvēku;
 2011. gadā, kad upuru skaits sasniedza gandrīz 400 cilvēku.

Šie plūdi uzskatāmi par vieniem no smagākajiem ASV vēsturē.

 Apdzīvotās vietas pie upes 
Lielākās pilsētas Misisipi krastos ir:
 Mineapolisa,
 Sentluisa,
 Memfisa,
 Batonrūža,
 Ņūorleāna.

 Vēsture 
Pirmais eiropietis, kurš 1541. gadā sasniedza Misisipi upi, bija spāņu pētnieks Ernando de Soto.

 Kuģošana un saimnieciskā nozīme 
Misisipi ir kļuvusi par vienu no noslogotākajiem iekšzemes ūdensceļiem pasaulē, tai ir būtiska loma ASV iekšējā tirdzniecībā un kravu pārvadājumos.

 Kultūra un sabiedriskā nozīme 
Misisipi ieņem nozīmīgu vietu ASV kultūrā un literatūrā. Daudzos amerikāņu rakstnieka Marka Tvena darbos darbība risinās pie šīs upes; viens no pazīstamākajiem ir romāns “Haklberija Fina piedzīvojumi”.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:ASV upes
Kategorija:Minesota
Kategorija:Viskonsina
Kategorija:Aiova
Kategorija:Ilinoisa
Misūri
Kategorija:Kentuki
Kategorija:Tenesī
Kategorija:Ārkanzasa
Kategorija:Misisipi
Kategorija:Luiziāna