Baltā sētvija

Baltā sētvija () ir daudzgadīgs ķirbju dzimtas lakstaugs ar kāpelējošu, līdz 4 m garu, šķautnainu stumbru. Vītnes vienkāršas, dažreiz zarainas. Lapas pamīšus, staraini daivainas, ar matiņiem un dziļu sirdsveida pamatu; daivas smailas, ar nevienādi zobainu malu. Ziedi zaļganbalti, vīrišķie uz gara kāta, sakopoti pa 7 - 15 ķekaros, sievišķie - vairogveida ziedkopās. Augs vienmājnieks. Zied jūnijā, jūlijā. Auglis apaļa, melna, sulīga oga.

Baltā sētvija savvaļā aug Vidusjūras apgabalā un Rietumāzijā. Latvijā sastopams reti. Aug nezālienēs.

 Indīgs augs. Satur brionīnu. Pieaugušam cilvēkam letāla deva ir 40 sētvijas ogu. 
 Ārstniecības augs. Satur glikozīdus - brionīnu, brionidīnu, brionicīnu un brionolu; fitosterīnus, cieti, miecvielas, organiskās skābes un sveķveida vielu briorezīnu. Baltās sētvijas glikozīdu summa mazina sāpju sajūtu, tonizē sirds muskulatūru un paaugstina asinsspiedienuH.Rubine, S.Ozola, V.Eniņa "Ārstniecības augu sagatavošana un lietošana".

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Ķirbju dzimta
Kategorija:Indīgie augi
Kategorija:Ārstniecības augi