Eiropas Savienības paplašināšanās

Eiropas Savienības paplašināšanās ir notikusi septiņas reizes. Sākotnēji Eiropas Savienībā (ES) bija 6 dalībvalstis, bet 2013. gadā to skaits palielinājās līdz 28 dalībvalstīm.

Vislielākā paplašināšanās notika , kad Eiropas Savienībai pievienojās 10 jaunas dalībvalstis, tai skaitā arī Latvija.  Eiropas Savienība paplašinājās sesto reizi, kad tajā iestājās Rumānija un Bulgārija, bet  Horvātija.
Pašlaik sarunas par iestāšanos Eiropas Savienībā notiek ar Albānijas (kopš 2020), Melnkalnes (2012), Moldovas (2024), Serbijas (2014), Ukrainas (2024) un Ziemeļmaķedonijas (2020) valdībām. Sarunas ar Turcijas valdību uz laiku pārtrauca 2016. gadā.

 ES paplašināšanās vēsture 
 Nosaukums Galvaspilsēta Dalība Iedzīvotāju skaitsCouncil Decision of 10 December 2013 ( ). Platība (km2)  Brisele Dibinātājvalstis    Parīze    Roma    Luksemburga    Amsterdama    Berlīne    Londona  —     Kopenhāgena     Dublina    Atēnas     Lisabona     Madride    Vīne     Helsinki    Stokholma    Prāga     Tallina    Nikosija    Rīga    Viļņa    Valleta    Varšava    Bratislava    Ļubļana    Budapešta    Sofija     Bukareste    Zagreba   

Eiropas SavienībuSākotnēji līdz 1993. gadam Eiropas Savienību sauca par Eiropas Kopienu dibināja sešās dalībvalstis: Francija, Rietumvācija, Itālija, Beļģija, Nīderlande un Luksemburga, noslēdzot 1957. gadā Romas līgumu. Eiropas Savienība tika izveidota, lai apvienotu kontroli pār galvenokārt galvenajām stratēģiskajām nozarēm un pēc Otrā pasaules kara starp dalībvalstīm neizceltos karš.

Pirmā paplašināšanās notika 1973. gadā, kad Eiropas Savienībai pievienojās Apvienotā Karaliste, Īrija un Dānija. Apvienotā Karaliste iestājās galvenokārt politisku apsvērumu vadīta, savukārt Īrija un Dānija tamdēļ, ka tās bija ekonomiski atkarīgas no Apvienotās Karalistes. Otrā paplašināšanās notika 1981. gadā, kad Eiropas Savienībā iestājās Grieķija. Šī iestāšanās bija īpaša ar to, ka starp Grieķiju un pārējām dalībvalstīm bija būtiskas ekonomiskās atšķirības.

Trešā paplašināšanās notika 1986. gadā, kad Eiropas Savienībā iestājās Spānija un Portugāle. Šīs paplašināšanās dēļ Eiropas Savienība pieņēma lēmumu sniegt ievērojamu atbalstu sociāli un ekonomiski atpalikušajiem reģioniem. Ceturtā paplašināšanās notika 1995. gadā, kad Eiropas Savienībā iestājās Zviedrija, Somija un Austrija. Šīs valstis jau bija cieši integrējušās Eiropas Savienības tirgū, tamdēļ tas lielas problēmas nesagādāja.

Piektā paplašināšanās notika 2004. gadā, kad Eiropas Savienībā iestājās Latvija, Lietuva, Igaunija, Malta, Polija, Čehija, Slovākija, Slovēnija, Ungārija un Kipra. Šī bija lielākā no visām paplašināšanās kartām. Sestā paplašināšanās notika 2007. gadā, kad Eiropas Savienībā iestājās Rumānija un Bulgārija, bet septītā paplašināšanās notika 2013. gadā, kad Eiropas Savienībā iestājās Horvātija.

 Turpmākās perspektīvas 
300px|thumb|

|alt=


Kopš 2012. gada notiek iestāšanās sarunas ar Melnkalnes, kopš 2014. gada ar Serbijas valdību, 2022. gada jūlijā ES sāka iestāšanās sarunas ar Albānijas un Ziemeļmaķedonijas valdībām.
2016. gadā Bosnijas un Hercegovinas valdība iesniedza pieteikumu dalībai ES, bet Serbu Republikas pretestības dēļ tai nepiešķīra kandidātvalsts statusu līdz 2022. gada decembrim.

2022. gadā arī Ukrainas, Moldovas, Gruzijas un Kosovas valdības iesniedza pieteikumu dalībai ES. 17. jūnijā Eiropas Komisija nolēma ieteikt piešķirt Eiropas Savienības kandidātvalsts statusu Ukrainai un Moldovai,Eiropas Komisija iesaka piešķirt ES kandidātvalsts statusu Ukrainai un Moldovai lsm.lv 2022. gada 17. jūnijā bet 13. decembrī Bosnijai un Hercegovinai.
2022. gada 23. jūnijā ES dalībvalstu līderi Briselē vienojās par kandidātvalsts statusa piešķiršanu Ukrainai un Moldovai.Ukrainai un Moldovai piešķir ES kandidātvalstu statusu lsm.lv 2022. gada 23. jūnijā
2022. gada 13. decembrī Eiropas Savienības dalībvalstis vienojās piešķirt Bosnijai un Hercegovinai bloka kandidātvalsts statusu.Diplomāti: Eiropas Savienība piekrīt Bosnijai piešķirt kandidātvalsts statusu lsm.lv 2022. gada 13. decembrī

2023. gada 8. novembrī Eiropas Komisija pieņēma 2023. gada paplašināšanās dokumentu kopumu par 10 valstu (Albānijas, Bosnijas un Hercegovinas, Kosovas, Melnkalnes, Ziemeļmaķedonijas, Serbijas, Turcijas, Ukrainas, Moldovas un Gruzijas) progresu ceļā uz pievienošanos Eiropas Savienībai. Eiropas Komisija ieteica uzsākt sarunas ar Ukrainu un Moldovu par pievienošanos ES, savukārt pievienošanās sarunas ar Bosniju un Hercegovinu varētu notikt, tiklīdz valsts būs sasniegusi atbilstošu progresu. Gruzijai rekomendēja piešķirt kandidātvalsts statusu.Eiropas Komisija iesaka uzsākt sarunas ar Ukrainu un Moldovu par iestāšanos Eiropas Savienībā lsm.lv 2023. gada 8. novembrī
2023. gada 14. decembrī Eiropas Savienības valstu līderi vienojās sākt iestāšanās sarunas ar Ukrainu un Moldovu, kā arī piešķirt kandidātvalsts statusu Gruzijai. Ar Bosniju un Hercegovinu solīja iestāšanās sarunas uzsākt 2024. gada martā. 2024. gada 7. jūnijā Eiropas Komisija paziņoja, ka Ukraina un Moldova ir izpildījušas visus nepieciešamos kritērijus, lai uzsāktu iestāšanās sarunas Eiropas Savienībā.Brisele: Ukraina atbilst kritērijiem, lai uzsāktu iestāšanās sarunas Eiropas Savienībā lsm.lv 2024. gada 7. jūnijā

ES dalībvalstu vēstnieki 25. septembrī Briselē vienojās atdalīt Albānijas un Ziemeļmaķedonijas pievienošanās sarunas sakarā ar Bulgārijas prasību veikt izmaiņas Ziemeļmaķedonijas konstitūcijā, atzīstot bulgārus kā vienu no valsti veidojošajām minoritātēm.Ziemeļmaķedonija sašutusi par Bulgārijas centieniem bloķēt tās ceļu uz iestāšanos ES lsm.lv 2024. gada 1. oktobrī

2025. gada 26. martā Armēnijas parlaments apstiprināja likumprojektu, kas paredz Armēnijas virzību uz Eiropas Savienību.Armēnijas sapnis par Eiropas Savienību: vairāk izaicinājumu nekā iespēju lsm.lv 2025. gada 16. martā

 Pārtrauktās un atliktās iestāšanās sarunas 

2013. gadā pārtrauca iestāšanās sarunas ar Islandes valdību.pēc 2013. gada parlamenta velēšanām jaunā Islandes valdība 2013. gada jūnijā pieņēma lēmumu par iestāšanās sarunu apturēšanu (skat. Iceland's EU bid is over, commission told)
2022. gadā atlika 2005. gadā sāktās iestāšanās sarunas ar Turcijas valdību.
2024. gada 28. novembrī Gruzijas valdība atteicās uzsākt iestāšanās sarunas līdz 2028. gada beigām.Gruzijas prokrieviskā valdība atsakās no iestāšanās sarunām ar ES 2024. gada 28. novembrī

 Potenciālā kandidātvalsts 
Kā potenciālā kandidātvalsts, kurai ir solīts uzsākt sarunas par iestāšanos pēc zināmu nosacījumu izpildes, ir Kosova,Eiropas Komisija - Paplašināšanās - Valstis  atjaunināts  kuras neatkarību nav atzinušas piecas ES dalībvalstis (Grieķija, Kipra, Rumānija, Slovākija, Spānija).

 Skatīt arī 
 2004. gada Eiropas Savienības paplašināšanās

 Atsauces un piezīmes