Semītu valodas

Semītu valodu saime ir viens no galvenajiem afroaziātu valodu saimes atzariem, kurā runā ap 300 miljonu cilvēku Tuvajos Austrumos, Ziemeļāfrikā un Somālijas pussalā. Visplašāk lietotās semītu saimes valodas ir arābu valoda (ieskaitot visas varietātes), kurā kā dzimtajā valodā runā vairāk kā 200 miljoni cilvēku, amharu valoda (27 miljoni),1994. gada Etiopijas tautas skaitīšana tigrinja (ap 6,7 miljoniem), ivrits (ap 7 miljoniem) un aramiešu valoda.

Semītu valodas bija vienas no pirmajām, kuras ieguva rakstību. Ebliešu un akadiešu valodās ķīļu rakstu sāka izmantot 3. gadu tūkstoša p.m.ē. vidū. Citas semītu valodas izmantoja Ugaritas, feniķiešu, aramiešu, sīriešu, arābu, dienvidarābijas un geeza rakstu sistēmas. Maltiešu valoda ir vienīgā semītu valoda, kas izmanto latīņu alfabētu.

 Semītu pirmvaloda 

Agrīnākie semītu valodu iezīmju apliecinājumi datējami ap 23. gadsimtu p.m.ē. akadiešu valodā. Iespējami semītu valodas lietotāju agrīnie pieraksti pirmkanaaniešu alfabētā datējami ap 1800. gadu p.m.ē. Semītu pirmvaloda varētu būt lietota no apmēram 4. gadu tūkstoša p.m.ē., apmēram vienlaicīgi ar indoeiropiešu pirmvalodu.

Termins "semītu" cēlies no Bībelē aprakstītā Noasa dēla Sema vārda.

 Semītu valodu iedalījums 
 austrumsemītu valodas (mirušas)
 akadiešu valoda
 ebliešu valoda
 rietumsemītu valodas
 centrālās semītu valodas
 arābu valoda
 arābu valodas varietātes
 ziemeļrietumsemītu valodas
 kanaaniešu valoda
 ivrits (ebreju valoda)
 aramiešu valoda
 sīriešu valoda
 Ugaritas valoda
 dienvidu semītu valodas
 amharu valoda (etiopiešu valoda)
 tigrinja
 dienvidarābu valoda

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Semītu valodu koks
 Afroaziātu valodu koks
 Ethnologue par semītu valodām