Al-Qaida

Al-Qaida (, al-qāʿida — ‘pamats’) ir starptautiska sunnītu islāmistu kaujinieku un teroristu organizācija. To 1988. gadā izveidoja Abdulla Azāms un Osama bin Ladens.

Al-Qaida darbojas kā islāma ekstrēmistu un salafistu džihādistu tīkls. Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome, Ziemeļatlantijas līguma organizācija (NATO), Eiropas Savienība, Amerikas Savienotās Valstis, Ķīna, Lielbritānija, Krievija, Indija un daudzas citas valstis ir atzinušas Al-Qaida par teroristu grupu.

 Nosaukums 
Nosaukums Al-Qaida (latviešu: Al Kāida) nozīmē “bāze” jeb “pamats”.

Nosaukums Al-Qaida tika izmantots, lai runātu par militāro bāzi, kur militārie grupējumi un musulmaņi tika apmācīti cīņā pret Padomju Savienību, tāpēc to varētu tulkot arī kā “trenniņnometne”. Vienlaikus šo apzīmējumu var saprast kā datubāzi, jo sākotnēji to attiecināja uz elektronisku katalogu, kurā atradās informācija par visiem pieņemtajiem un uzaicinātajiem musulmaņiem, kuri cīnījās pret Padomju Savienību.

 Vēsture 
Al-Qaida grupējuma izveidi sekmēja Padomju Savienības karš Afganistānā 1979.—1989. gadā. Jau pirms kara sākuma Afganistānā Padomju Savienības atbalstītā komunistu valdība juta vietējo vecmodīgo cilšu un islāmistu pretestību modernizācijas centieniem, bet kara laikā dažādie grupējumi atrada kopīgu valodu cīņā pret lielvaru. Lai sekmētu t.s. Afganistānas arābu centienus atbalstīt afgāņus un atrastu, kur un kā pievienoties kaujām, 1984. gadā Abdulla Azāms, Osama Bin Lādens u.c. dibināja “Pakalpojumu biroju” (Maktab al-Khidamat), kas funkcionēja kā saziņas un apgādes centrāle. Birojs organizēja brīvprātīgo rekrutēšanu un ierašanos Pakistānā, finansējumu, kaujinieku treniņu nometnes. Ņemot vērā Aukstā kara apstākļus, birojs varēja cieši sadarboties ne tikai ar vietējiem kaujinieku grupējumiem, bet arī ar Pakistānas (un tādējādi pastarpināti arī ar ASV) specdienestiem, kuri sekmēja kaujinieku apmācības un sagatavošanu cīņai par Afganistānas varas atgūšanu, kas drīz vien tika definēts kā svētais karš jeb džihāds. Salīdzinājumā ar kaujinieku skaitu Afganistānā Pakalpojumu biroja pienesums karadarbībai visā pastāvēšanas laikā tomēr bija niecīgs, un par nozīmīgāko šī biroja devumu uzskatāma kaujinieku datubāzes izveide: pat ja tai nebija tāda sākotnējā nolūka, vēlāk to izmantoja par pamatu teroristiskas organizācijas izveidē.

Al-Qaida uz Pakalpojumu biroja pamatiem 1988. gada 11. novembrī nodibināja Abdulla Azāms, Osama bin Ladens un Ēģiptiešu džihāda grupējums Aimana az Zavāhirī vadībā.

Azams publicēja astoņus Al-Qaida biedru rīcības pamatprincipus. Pamatprincipi iekļāva nepieciešamību pēc drosmes (pat visgrūtākajās situācijās), līdera klātbūtni katrā gājienā, noteiktu izpratni par tikumību, kas aizliedz pakļaušanos iekārēm un baudām, kā arī uzsvēra, cik svarīgas ir lūgšanas, pacietība un lojalitāte.Philippe Migaux. Gérard Chaliand, Arnaud Blin (redaktori) . The History of Terrorism. From Antiquity to Al Qaeda. Berkley: University of California Press, 2007. 315.lpp.

Pēc 1989. gada, kad tika nogalināts Azāms (slepkavības lieta tā arī nekad nav tikusi atrisināta), Osama Bin Ladens kļuva par teroristu organizācijas Al-Qaida līderi un vienīgo vadītāju, saglabājot ievērojamu ēģiptiešu grupējuma ietekmi, par savu vietnieku ieceļot Zavāhirī. Pēc Padomju Savienības atkāpšanās no Afganistānas Al-Qaida Bin Ladena vadībā turpināja cīnīties par islāma atjaunotni un izaugsmi, un politisko varēšanu.

Al-Qaida plašu atpazīstamību ieguva 1998. gada 7. augustā, kad tās teroristi īstenoja uzbrukumu ASV vēstniecībām Daressalamā Tanzānijā un Nairobi Kenijā.

Pēc Bin Ladena nogalināšanas 2011. gadā par organizācijas līderi kļuva Aimans az Zavāhirī, kurš laikā, kad ASV atzīmēja 11. septembra teroraktu 20. gadadienu jeb piemiņas dienu, izplatīja video, slavinot Al-Qaida veikumus. Savukārt nākamais Al-Qaida vadītājs, iespējams, būs Seifs al Adls, īstajā vārdā Mohammeds Salahadins Abdzidāns.

 Lielākie veiktie terora akti 
Al-Qaida grupējums ir veicis uzbrukumus nemilitāriem un militāriem mērķiem dažādās valstīs, tomēr nozīmīgākie notikumi bija:
 1998. gada 7. augustā tika sarīkoti sprādzieni pie ASV vēstniecībām Kenijā un Tanzānijā, kur terora aktos gāja bojā 224 cilvēki. ASV reaģēja, 20. augustā bombardējot Osamas zāļu rūpnīcu Somālijā un Al-Qaida treniņnometnes Afganistānā.

 2001. gada 11. septembrī ASV notika terora akti, kuros gāja bojā 2996 cilvēki, no kuriem lielākā daļa bija civiliedzīvotāji. Jau 13. septembrī ASV valsts sekretārs Kolins Pauels šo terora aktu organizēšanā apsūdzēja teroristu grupu Al-Qaida un tās līderi Bin Ladenu. ASV valdība pieprasīja Afganistānai izdot Bin Ladenu un 7. oktobrī kopā ar sabiedroto valstu armijām iebruka šajā valstī. Daļa Al-Qaida kaujinieku kopā ar Bin Ladenu patvērās Pakistānā.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Al-Qaida
Kategorija:Teroristu organizācijas
Kategorija:Islāmisms
Kategorija:Islāma organizācijas