1989. gads

1989. () bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās sestdienā.

 Notikumi 
 Janvāris 
 2. janvāris — par Šrilankas prezidentu kļuva Ranasinge Premadasa.
 10. janvāris — Kubas karavīri sāka pamest Angolu.
 20. janvāris — Džordžs Herberts Volkers Bušs kļuva par 41. ASV prezidentu.
 28. janvāris — izveidota starptautiskā vēsturiski izglītojošā, cilvēktiesību aizstāvības un labdarības biedrība „Memoriāls”, kas nodarbojās ar PSRS politisko represiju izpēti un cilvēktiesību aizstāvību Krievijā un tai apkārt esošajās konfliktu zonās.

 Februāris 
 2. februāris:
 pēdējais Padomju Savienības karavīrs pameta Kabulu tādējādi beidzot 9 gadu Afganistānas okupāciju.
 par Venecuēlas prezidentu tika iecelts Karloss Andress Peress. 
 9. februāris — Jamaikā notika vispārējās vēlēšanas, kurās uzvarēja Tautas Nacionālā partija.
 14. februāris:
 pirmais no 24 Globālās pozicionēšanas sistēmas satelītiem tika novietots orbītā.
 Irānas līderis Ruholla Homeinī mudina musulmaņus nogalināt Sātana vārsmu autoru Salmanu Rušdi. 
 15. februāris — Padomju Savienība oficiāli paziņoja, ka tās karaspēks ir atstājis Afganistānu.
 24. februāris:
 Boeing 747 tipa lidmašīnai, kuru apkalpo aviokompānija "United Airlines", reisā nr. 811 no Honolulu, Havaju salās uz Jaunzēlandi, lidojuma laikā neizturēja bagāžas lūka. 9 pasažieri tika izrauti no lidmašīnas un iet bojā.
 pēc 44 gadu pārtraukuma Igaunijas karogs tika pacelts "Garā Hermaņa" tornī Tallinā.

 Marts 
 16. marts — par Dienvidslāvijas premjerministru tika iecelts Ante Markovičs. 
 17. marts — par Salvadoras prezidentu kļuva Alfredo Kristiani.
 18. marts — Ēģiptē, Lielajā Gīzas piramīdā tika atrasta 4 400 gadus sena mūmija.
 22. marts — 700 000 kilometru attālumā no Zemes garām palidoja asteroīds ar nosaukums "4581 Asclepius".
 23. marts:
 500 000 kilometru attālumā no Zemes garām palidoja aptuveni 300 metrus liels asteroīds.
 spēcīgā zemestrīcē Tadžikijas PSR bojā gāja 275 cilvēki.
 24. marts — nāvessods uz elektriskā krēsla tika izpildīts sērijveida slepkavam Tedam Bandijam

 Aprīlis 
 7. aprīlis — Barenca jūrā nogrima Padomju Savienības zemūdene "K-278 Komsomoļec" paņemot 41 jūrnieka dzīvības.
 9. aprīlis — Padomju armijai izklīdinot mītiņu Gruzijas galvaspilsētā Tbilisi, bojā iet 19 cilvēki, vairāki simti tiek ievainoti.
 21. aprīlis
 studenti no Pekinas, Šanhajas, Siaņas un Naņdzjinas sāka protesta akciju Tiaņaņmeņa laukumā, Pekinā.
 kompānija Nintendo sāka pārnēsājamās spēļu konsoles "Game Boy" tirdzniecību Japānā.
 25. aprīlis — kompānija Motorola prezentēja uz to brīdi pasaulē mazāko mobilo telefonu "Motorola MicroTAC"

 Maijs 
 14. maijs:
 Mihails Gorbačovs ieradās oficiālā vizītē Ķīnā. Tā bija pirmā Padomju Savienības līdera vizīte šajā zemē kopš 1960. gadiem.
 Argentīnā notika prezidenta vēlēšanas, kurās uzvarēja Karloss Menems.
 15. maijs — par Dienvidslāvijas 13. prezidentu kļuva Janess Drnovšeks.

 Jūnijs 
250px|right|thumb|Kāds vīrietis bloķē tanku kustību Tjaņaņmeņas laukumā, Pekinā. Foto uzņemts 1989. gada 5. jūnijā, tās autors Džefs Videners. (The Associated Press).
 1. — 10. jūnijs — Pāvests Jānis Pāvils II vizītes laikā apmeklē Norvēģiju, Somiju, Islandi un Zviedriju.
 3. jūnijs — par Japānas premjerministru tika iecelts Sosuke Uno.
 4. jūnijs:
 dabasgāzes eksplozijas rezultātā netālu no Ufas pilsētas Krievijā bojā gāja 645 cilvēki divos vilcienos, kuru sliedes gāja garām bojātajai caurulei.
 par Irānas augstāko līderi kļuva Alī Hāmenejī.
 21. jūnijs — britu policija arestēja aptuveni 250 cilvēkus, kuri svinēja vasaras saulgriežus Stounhendžā.
 30. jūnijs — Omārs el Bešīrs kļuva par Sudānas valsts vadītāju.

 Jūlijs 
 1. jūlijs — izveidota Tongas Nacionālā Rezervju banka.
 14. jūlijs — Francijā svinēja Franču revolūcijas 200. gadadienu.
 14. — 16. jūlijs — Francijā notika G7 samits.
 17. jūlijs — Polija un Vatikāns pēc 50 gadu pārtraukuma atjaunoja diplomātiskās attiecības.
 28. jūlijs — notika Irānas prezidenta vēlēšanas.

 Augusts 
 9. augusts — par Japānas premjerministru kļuva Tošiki Kaifu.
 13. augusts — gaisa balona negadījumā netālu no Austrālijas pilsētas Alisspringsas bojā gāja 13 cilvēki.
 14. augusts — spēļu konsole "Sega Genesis" tika izlaista Ziemeļamerikā.
 16. — 17. augusts — notika Vudstokas festivāls.
 23. augusts — aptuveni 2 miljoni cilvēku Igaunijā, Latvijā un Lietuvā, pieprasot neatkarību un brīvību no Padomju Savienības, sadevās rokās 600 kilometrus garā cilvēku ķēdē izveidojot Baltijas ceļu.
 25. augusts — "Voyager 2" palidoja garām Saules sistēmas planētai Neptūnam un tā pavadonim Tritonam.

 Septembris 
250px|right|thumb|Viesuļvētra "Hugo" sasniedzot Dienvidkarolīnas štata piekrasti 1989. gada 21. septembrī pl. 18:44
 21. septembris — piektās kategorijas viesuļvētra "Hugo" sasniedz Dienvidkarolīnas štata piekrasti izraisot postījumus aptuveni 10 miljardu ASV dolāru apmērā.
 29. septembris — atklāts Neptūna pavadonis Najāda.

 Oktobris 
 5. oktobris — Dalailama ieguva Nobela miera prēmiju.
 9. oktobris — Padomju Savienības oficiālā ziņu aģentūra ziņoja par NLO nolaišanos Voroņežas pilsētā PSRS.

 Novembris 
 4. novembris — pēdējo desmitgažu spēcīgākais taifūns "Gejs" () izpostīja Čumpfonas provinci Taizemē un šķērsojot indijas okeānu 8. novembrī sasniedz Indijas rietumu piekrasti kopumā paņemot 1 060 cilvēku dzīvības.
 13. novembris — Hanss Ādamss II kļuva par Lihtenšteinas princi.
 19. novembris — Austrumvācija atvēra pārejas punktu Berlīnes mūrī, atļaujot iedzīvotājiem brīvi pārvietoties uz Rietumvāciju. Nākamajā dienā abu Vāciju iedzīvotāji priekā sāka pašrocīgi sienu nojaukt.

 Decembris 
 14. decembris — Čīlē notika pēdējo 16 gadu laikā pirmās brīvās vēlēšanas.
 17. decembris — Brazīlijā notika pirmās brīvās vēlēšanas pēdējo 29 gadu laikā.
 17. decembris — ASV televīzijas "FOX" kanālā tiek demonstrēta pirmā pilna garuma multiplikācijas "Simpsoni" sērija.
 20. decembris — sākās ASV spēku iebrukums Panamā. 
 28. decembris — 13 cilvēki iet bojā 5.6 balles stiprā zemestrīcē Ņūskāslas pilsētā Jaundienvidvelsas štatā Austrālijā.

 Dzimuši 
Janvāris
 15. janvāris — Aleksejs Čerepanovs (Алексей Черепанов), krievu hokejists (miris 2008. gadā)
Februāris
 1. februāris — Alfreds Finnbogasons (Alfreð Finnbogason), Islandes futbolists
 2. februāris — Ivans Perišičs (Ivan Perišić), horvātu futbolists
 6. februāris — Tamāra Abalde (Tamara Abalde), spāņu basketboliste
 21. februāris — Korbins Blū (Corbin Bleu Reivers), ASV aktieris, dziedātājs
 24. februāris — Denjels Kaluja (Daniel Kaluuya), angļu aktieris un scenārists
Marts
 10. marts — Natans Žuniors (Nathan Junior), Brazīlijas futbolists
 16. marts — Gabriels Atāls (Gabriel Attal), franču politiķis
 21. marts — Žordi Alba (Jordi Alba), Spānijas futbolists
 23. marts — Eriks Maksims Šupo-Motings (Eric Maxim Choupo-Moting), Kamerūnas futbolists
 27. aprīlis:
 Larss Benders (Lars Bender), vācu futbolists
 Svens Benders (Sven Bender), vācu futbolists
 29. marts — Džeimss Tomkinss (James Tomkins), Anglijas futbolists
Aprīlis
 5. aprīlis — Lilija Džeimsa (Lily James), angļu aktrise un dziedātāja
 18. aprīlis — Bojans Bogdanovičs (Bojan Bogdanović), horvātu basketbolists
 22. aprīlis — Jaspers Silesens (Jasper Cillessen), nīderlandiešu futbolists
 29. aprīlis:
 Domagojs Vida (Domagoj Vida), horvātu futbolists
 Kendisa Ouensa (Candace Owens), amerikāņu politiskā aktīviste
Maijs
 11. maijs — Džovani dos Santoss (Giovani dos Santos), meksikāņu futbolists
 31. maijs — Marko Reiss (Marco Reus), vācu futbolists
Jūnijs
 18. jūnijs — Pjērs Emeriks Obamejangs (Pierre-Emerick Aubameyang), Gabonas futbolists
Jūlijs
 5. jūlijs — Dejans Lovrens (Dejan Lovren), horvātu futbolists
 16. jūlijs — Gerets Beils (Gareth Bale), velsiešu futbolists
 21. jūlijs — Džūno Templa (Juno Temple), angļu aktrise
 24. jūlijs — Fēlikss Lohs (Felix Loch), vācu kamaniņu braucējs
 31. jūlijs — Viktorija Azarenka (Вікторыя Азарэнка), baltkrievu tenisiste
Augusts
 21. augusts — Haidena Panetjēra (Hayden Panettiere), amerikāņu aktrise un dziedātāja
 28. augusts — Sesars Aspilikveta (César Azpilicueta), spāņu futbolists
Septembris
 2. septembris — Alešandri Patu (Alexandre Pato), brazīliešu futbolists
 5. septembris — Lineta Masai (Linet Masai), Kenijas vieglatlēte
 8. septembris — Ģilfi Sigirdsons (Gylfi Sigurðsson), Islandes futbolists
 13. septembris — Tomass Millers (Thomas Müller), vācu futbolists
 16. septembris — Salomons Rondons (Salomón Rondón), venecuēliešu futbolists
 26. septembris — Idrisa Gejs (Idrissa Gueye), senegāliešu futbolists
Oktobris
 4. oktobris:
 Dakota Džonsone (Dakota Johnson), ASV aktrise
 Kimija Meisnere (Kimmie Meissner), ASV daiļslidotāja
23. oktobris — Andrijs Jarmolenko (Андрі́й Ярмо́ленко), ukraiņu futbolists
 25. oktobris — Mija Vašikovska (Mia Wasikowska), austrāliešu aktrise
 30. oktobris — Nastja Ļukina (Настя Люкина), krievu ASV mākslas vingrotāja
Novembris
 2. novembris — Stevans Jovetičs (Стеван Јоветић), melnkalniešu futbolists
 14. novembris — Vlads Kirikešs (Vlad Chiricheș), rumāņu futbolists
 20. novembris — Edvardo Vargass (Eduardo Vargas), čīliešu futbolists
Decembris
 7. decembris — Nikolass Holts (Nicholas Hoult), angļu aktieris
 17. decembris — Andrē Ajū (André Ayew), Ganas futbolists
 28. decembris — Džesija Baklija (Jessie Buckley), īru aktrise

 Miruši 
 7. janvāris — Hirohito (裕仁), Japānas imperators (dzimis 1901. gadā)
 23. janvāris — Salvadors Dalī (Salvador Dalí), spāņu mākslinieks (dzimis 1904. gadā)
 3. februāris — Džons Kasavetiss (John Cassavetes), amerikāņu aktieris, kinorežisors un scenārists (dzimis 1929. gadā)
 12. februāris — Tomass Bernhards (Thomas Bernhard), austriešu rakstnieks (dzimis 1931. gadā)
 21. februāris — Šāndors Mārai (Márai Sándor); ungāru rakstnieks (dzimis 1900. gadā)
 27. februāris — Konrāds Lorencs (Konrad Lorenz), Austrijas etologs (dzimis 1903. gadā)
 26. aprīlis — Lūsīla Bola (Lucille Ball), amerikāņu komiķe un aktrise (dzimusi 1911. gadā)
 3. jūnijs — Rūhollāhs Mūsavī Homeinī (روح الله موسوی خمینی), Irānas šiītu garīdznieks un politiķis (dzimis 1900. gadā)
 2. jūlijs:
 Andrejs Gromiko (Андрей Громыко), PSRS politiķis (dzimis 1909. gadā)
 Franklins Šafners (Franklin J. Schaffner), amerikāņu kinorežisors (dzimis 1920. gadā)
6. jūlijs — Jānošs Kādārs (János Kádár), ungāru politiķis (dzimis 1912. gadā)
 11. jūlijs — Lorenss Olivjē (Laurence Olivier), angļu aktieris (dzimis 1907. gadā)
 12. augusts — Viljams Šoklijs (William Shockley), ASV fiziķis (dzimis 1910. gadā)
 22. septembris — Ērvings Berlins (Irving Berlin), amerikāņu komponists (dzimis 1888. gadā)
 28. septembris — Ferdinands Markoss (Ferdinand Marcos), Filipīnu prezidents (dzimis 1917. gadā)
 4. oktobris — Greiems Čepmens (Graham Chapman), angļu komiķis (dzimis 1941. gadā)
 6. oktobris — Beta Deivisa (Bette Davis), ASV aktrise (dzimusi 1908. gadā)
 5. novembris — Vladimirs Horovics (Vladimir Horowitz), amerikāņu pianists (dzimis 1903. gadā)
 14. novembris — Čhve Toksins (최덕신, Choe Dok-sin), korejiešu militārpersona, diplomāts un garīdznieks (dzimis 1914. gadā)
 30. novembris — Ahmadu Ahidžo (Ahmadou Ahidjo), 1. Kamerūnas prezidents (dzimis 1924. gadā)
 14. decembris — Andrejs Saharovs (Андрей Сахаров), padomju fiziķis un disidents (dzimis 1921. gadā)
 16. decembris — Silvāna Mangano (Silvana Mangano), itāļu aktrise (dzimusi 1930. gadā)
 22. decembris — Semjuels Bekets (Samuel Beckett), īru rakstnieks (dzimis 1906. gadā)
 25. decembris — Nikolaje Čaušesku (Nicolae Ceauşescu), Rumānijas vadītājs (dzimis 1918. gadā)
 26. decembris — Dags Hārvijs (Doug Harvey), Kanādas hokejists (dzimis 1924. gadā)
 28. decembris — Hermanis Oberts (Hermann Oberth), vācu fiziķis (dzimis 1894. gadā)

 Nobela prēmijas 
 Ekonomikā — Trīgve Hāmelvo
 Fizikā — Normans Ramzijs, Hanss Dēmelts, Volfgangs Pauls
 Fizioloģijā vai medicīnā - Maikls Bišops, Harols Vormuss
 Ķīmijā — Sidnijs Oltmens, Tomass Čehs
 Literatūrā — Kamilo Hosē Kela
 Miera veicināšanā — Tenzins Gjatso, 14. Dalailama

*