Lietuvas ģeogrāfija

Lietuva ir lielākā un apdzīvotākā no Baltijas valstīm. Lietuvas reljefs galvenokārt ir līdzens, augstienes izvietotas rietumos un austrumos, tomēr to augstums nepārsniedz 300 m virs jūras līmeņa. Lietuvas platība — 65,2 tūkst. km2. Ezeru un purvu platība aizņem aptuveni 30% teritorijas.

Lietuvas ģeogrāfiskās koordinātas:
 Ziemeļos — 56°27' ziemeļu platums (uz ziemeļrietumiem no Asparišķu ciema, Biržu rajonā);
 Dienvidos — 53°54' ziemeļu platums (uz dienvidaustrumiem no Kabeļu ciema, Varēnas rajonā);
 Rietumos — 20°56' austrumu garums (uz dienvidrietumiem no Nidas, Neringas pašvaldībā);
 Austrumos — 26°51' austrumu garums (uz dienvidaustrumiem no Vosiūnu ciema, Ignalinas rajonā).

Lietuva atrodas ģeogrāfiskajā Eiropas centrā, to 1990. gadā noteica Francijas ģeogrāfijas institūtā Parīzē. Tas ir — 54°54' ziemeļu platums un 25°19' austrumu garums. Eiropas centrs atrodas 26 km uz ziemeļiem no Viļņas, pie Viļņas—Molētu šosejas. Ģeogrāfiskais Lietuvas centrs atrodas netālu no Ķēdaiņiem. Šī punkta koordinātas ir — 55°10' ziemeļu platums un 23°39' austrumu garums.

Augstākie Lietuvas kalni
 Aukštojs — 293,84 m;
 Jozapine — 293,6 m;
 Kropīne — 293,4 m;
 Nevaišu kalns — 288,9 m.

Garākās upes:
 Upe Garums (km) Garums Lietuvā (km) Nemuna 937 475 Nere 510 234 Venta 346 161 Šešupe 298 209 Mūsa 284 146

Lielākie ezeri:
 Drūkšu ezers — 4479,0 ha
 Dīsnu ezers — 2439,4 ha
 Dusas ezers — 2334,2 ha
 Sartu ezers — 1331,6 ha
 Lodis — 1320,0 ha
(Vištītis — 1792,0 ha — atrodas uz robežas ar Kaļiņingradas apgabalu)

Lielākie purvi (km²)
 Žuvinto palios — 68,5
 Čepkelių raistas — 58,6
 Didysis tyrulis — 47,2
 Baltosios Vokės pelkė — 40,1
 Praviršulio tyrulis — 36,4

Lauksaimniecībā izmantojamā zeme lielākoties ir smilšaina un mālaina. Galvenie dabas resursi — smilts, māls, grants, arī ~1,6 miljoni m³ naftas, dienvidaustrumu apvidū — dzelzs rūda un granīts.

Klimats — mērens, no jūriskā pārejošs uz kontinentālu, mitrs gan ziemā, gan vasarā. Zemākais punkts — Nemunas deltā, pie Kaļiņingradas robežas (—1,3 m), augstākais — Augstais kalns (293,84 m) Medininku augstienē.

 Klimats 

Lietuvā valda mērenais klimats, pakāpeniski pārejot no jūras uz kontinentālo.

Ziemas ir nepastāvīgas, ar biežiem atkušņiem. Debesis bieži sedz mākoņi, snieg sniegs, ir slapjš sniegs, pie jūras bieži līst. Vidējā gaisa temperatūra svārstās no -3 °C piejūras reģionos līdz -6 °C austrumu apvidos. Dažkārt novērojamas spēcīgas vētras ar stipru vēju, bieži plosās sniegputenis, mēdz būt kailsals, kā arī slapjdraņķis.

Pavasaris Lietuvā ir nepastāvīgs, bieži ir apmācies, bet skaidrās dienās temperatūra arvien pieaug, un maijs nereti ir pats skaidrākais gada mēnesis. Aprīlī bieži snieg, bet maijā mēdz būt arī lietus ar pērkona negaisu, Maija sākumā ir bijis arī slapjdraņķis.

Vasara Lietuvā vidēji silta. Karstu un sausu gaisu nomaina lietains un vēss laiks. 2006. gada jūlija mēnesī gandrīz nepārtraukti valdīja karsts un sauss laiks.

Rudenī bieži ir apmācies, vējains un lietains laiks, īpaši pie jūras.

2005. gadā vidējā gaisa temperatūra bija no +6,1 līdz +8,3 °C.

 Klimatiskie rādītāji Vidējā gaisa temperatūra, °C Janvāris Gads  Klaipēda  Laukuva  Ķībarti  Panevēža  Utena  Varēna  Viļņa 2000  0,4  -2,3  -1,8  -2,6  3  -3,2  -3,4 2001  0,4  -1,5  -0,8  -0,8  -1,2  -1,1  -1,8 2002  1,1  -1,4  -0,8  -1,7  -2,3  -1,8  -2,5 2003  -3,2  -5,4  -4,3  -5,3  -5,5  -5,5  -5,9 2004  -5,2  -7,5  -7,1  -7,3  -7,6  -7,3  -7,7 2005  1,6  -0,8  0,5  -0,5  -0,8  -0,4  -0,9 Jūlijs 2000  16,2  15,2  16,2  16,4  15,9  16  15,8 2001  20,1  19,8  20,8  20,9  21,1  21  20,8 2002  19,6  18,3  20,1  20,3  20,2  20,6  20,8 2003  19,9  19,3  20,3  20,6  19,7  19,8  19,7 2004  16,7  15,2  16,7  16,8  16,7  16,5  16,7 2005  19,3  18  18,8  19,1  18,4  18,6  19,1 Gada temperatūra 2000  9  7,5  8,6  8,1  7,7  8  7,8 2001  7,9  6,5  7,5  7,1  6,8  7  6,6 2002  8,7  7,1  8,3  7,7  7,2  7,5  7,6 2003  7,9  6,2  7,4  6,9  6,4  6,6  6,5 2004  7,9  6  7,5  6,8  6,5  6,7  6,5 2005  7,9  6,2  7,4  6,9  6,5  6,7  6,7 Nokrišņi pa gadiem, mm 2000  587  701  462  640  805  685  694 2001  851  945  656  739  773  734  728 2002  646  726  558  509  598  761  618 2003  728  613  551  523  655  668  646 2004  661  865  651  624  778  682  719 2005  752  642  649  527  701  861  783 Vidējais sniega segas biezums, cm 2000  7  4  3  9  16  15  14 2001  21  39  14  22  35  24  29 2002  13  29  13  16  31  21  17 2003  —  13  13  20  21  19  18 2004  11  16  21  25  29  29  37 2005  9  31  28  26  37  35  26 Lielākais augsnes sasaluma dziļums, cm 2000  —  —  10  22  14  23  28 2001  —  —  32  30  24  50  44 2002  —  —  31  42  55  58  62 2003  —  —  47  55  68  73  94 2004  —  —  30  23  11  29  29 2005  —  —  20  27  19  16  36

Piezīmes:
 Līdz 2000. g. vidējais sniega segas biezums un lielākais augsnes sasaluma dziļums pie Klaipēdas bija novērots Vēžaičos.
 Likvidējot agrometeoroloģiskos novērojumus, augsnes sasaluma dziļums no 2000. g. tiek mērīts meteoroloģisko staciju tuvumā.

 Aizsargājamās teritorijas 
Lietuvā aizsargājamo teritoriju platība ir 9988 km², kas sastāda 15,3% no Lietuvas kopplatības.

Aizsargājamo teritoriju struktūra un platība:

 188 777 ha — Biosfēras poligoni
 177 994 ha — Liegumi
 436 922 ha — Reģionālie parki
 156 946 ha — Nacionālie parki
 37 250 ha — Rezervāti

 Atsauces