Oļegs Konoņenko

Oļegs Konoņenko (; dzimis ) ir Krievijas kosmonauts, inženieris.

Piecu ilglaicīgo lidojumu laikā Konoņenko ir pavadījis kosmosā vairāk nekā 1110 dienas. 2024. gada 4. februārī viņš pārspēja Genādijam Padalkam piederošo rekordu — 878 dienas kosmosā.

 Bērnība un izglītība 
Oļegs Konoņenko piedzima Čardžovā, Turkmēnijas PSR (tagad Turkmenabata).

Konoņenko 1988. gadā absolvēja Harkivas Žukovska Aviācijas institūtu ar specializāciju lidmašīnu dzinēju jomā, iegūstot inženiera mehāniķa specialitāti. 
1996. gada jūlijā viņš pabeidza Augstākos valsts kursus vadības, inženiertehnisko, tehnisko un zinātnisko darbinieku tālākizglītībai patentu un izgudrojumu studijās.
Viņš ir absolvējis Krievijas Valsts administrācijas akadēmijas pie Krievijas Federācijas prezidenta Vladimira filiāli ar specializāciju valsts un pašvaldību vadībā.

 Inženiera karjera 
No 1988. gada aprīļa līdz 1994. gada septembrim Konoņenko Centrālā specializētā konstruktoru biroja 501. nodaļā Kuibiševā (tagad rūpnīca Progress, Samara) strādāja par inženieri (no 1990. gada 1. decembra — par 3. kategorijas inženieri konstruktoru, no 1992. gada 1. aprīļa — par 3. kategorijas inženieri konstruktoru, no 1992. gada 1. decembra — par 1. kategorijas inženieri konstruktoru, no 1994. gada 1. septembra — par vadošo inženieri konstruktoru). Viņš nodarbojās ar sistēmas mēroga projektēšanas un aprēķinu darbiem un kosmosa kuģa energoapgādes sistēmas darba dokumentācijas izstrādi.

 Kosmonauta karjera 
1996. gada 29. martā Oļegs Konoņenko tika ieskaitīts kosmonautu sagatavošanas grupā. Pēc vispārējā kosmonauta sagatavošanas kursa 1998. gada 20. martā viņam tika piešķirta kvalifikācija "izmēģinātājs kosmonauts".

No 2001. līdz 2002. gadam viņš gatavojās kā SKS 3. viesekspedīcijas un kosmosa kuģa Sojuz TM-34 dublieru apkalpes lidojuma inženieris.
2002. gada 21. februārī viņu apstiprināja par SKS 9. ekspedīcijas lidojuma inženieri un bija jālido ASV kosmoplānā Space Shuttle. Pēc Columbia katastrofas lidojumu programma vairākkārt tika pārskatīta, līdz Konoņenko izslēdza no Space Shuttle lidojuma.

2005. gada jūlijā Konoņenko iekļāva kosmonautu grupā, kas gatavojās 15, 16. un 17. SKS ekspedīcijai.
2006. gada maijā viņš tika izvelēts par kosmosa kuģa Sojuz TMA-12 lidojuma bortinženieri.

Oļega Konoņenko pirmais lidojums kosmosā sākās 2008. gada 8. aprīlī ar kosmosa kuģi Sojuz TMA-12 dodoties uz Starptautisko kosmosa staciju. Viņš bija 17. ekspedīcijas lidojuma inženieris un veica divas iziešanas kosmosā. 24. oktobrī apkalpe atgriezās uz zemes.

Konoņenko bija Sojuz TMA-01M dublieru apkalpes lidojuma inženieris un Sojuz TMA-02M dublieru apkalpes komandieris.

Otro reizi kosmosā Oļegs Konoņenko devās 2011. gada 21. decembrī ar kosmosa kuģi Sojuz TMA-03M SKS-30/31 ekspedīcijā. Viņš bija 31. ekspedīcijas komandieris un veica vienu iziešanu kosmosā. Uz zemes viņš atgriezās 2012. gada 1. jūlijā.

Trešais Konoņenko  kosmiskais lidojums sākās 2015. gada 23. jūlijā, viņam esot kosmosa kuģa Sojuz TMA-17M komandierim. Viņš bija 44. un 45. lidojuma inženieris. Uz zemes viņš atgriezās 2015. gada 11. decembrī.

2016. gada 10. novembrī Oļegs Konoņenko kļuva par kosmonautu vienības komandieri.

Konoņenko ceturtais kosmiskais lidojums sākās 2018. gada 3. decembrī, esot kosmosa kuģa Sojuz MS-11 komandierim. Viņš bija SKS 57. ekspedīcijas lidojuma inženieris, 58. ekspedīcijas un 59. ekspedīcijas komandieris un veica divas iziešanas kosmosā. Uz zemes viņš atgriezās 2019. gada 24. jūnijā.

Piekto reizi kosmosā Oļegs Konoņenko devās 2023. gada 15. septembrī, esot kosmosa kuģa Sojuz MS-24 komandierim. Viņš bija SKS 69. un 70. ekspedīcijas lidojuma inženieris, kā arī 70. un 71. ekspedīcijas komandieris. Saistībā ar to, ka ar Sojuz MS-24 uz zemes atgriezās SKS 21. Krievijas viesekspedīcija  ar Baltkrievijas pirmo kosmonauti Marinu Vasiļevsku, Konoņenko atgriešanās bija pārcelta par 6 mēnešiem vēlāk ar Sojuz MS-25. Viņš uz zemes nolaidās 2024. gada 23. septembrī, lidojumā pavadot 373 dienas 20 stundas 14 minūtes.

 Kosmisko lidojumu kopsavilkums 
  Kosmosa kuģis Starta datums Nolaišanās datums Apkalpes biedri Pozīcija Ilgums Piezīmes 1. Sojuz TMA-12   Sergejs VolkovsĪ Sojona↑Ričards Geriots↓ lidojuma inženieris 198 d 16 h 21 min SKS-17 2. Sojuz TMA-03M   Andrejs KeiperssDonalds Petits komandieris 192 d 18 h 58 min SKS-30, SKS-31 3. Sojuz TMA-17M   Kimija JuiČells Lindgrēns komandieris 141 d 16 h 9 min SKS-44, SKS-45 4. Sojuz MS-11   Davids Senžaks, Enna Makleina komandieris 203 d 15 h 16 min SKS-57, SKS-58, SKS-59 5. Sojuz MS-24   Nikolajs Čubs,Lorela O'Hāra komandieris 373 d 20 h 14 min SKS-69, SKS-70, SKS-71 Sojuz MS-25   Nikolajs ČubsTreisija Koldvela Daisone

 Iziešanas atklātā kosmosā 
MisijaSlūžu kameraKosmonauti Sākums (UTC)BeigasIlgums Darbība SKS-30 Pirs Antons ŠkapļerovsOļegs Konoņenko  14:31  20:46 6 stundas 15 minūtes Kravas celtņa GStM-1 noņemšana no Pirs moduļa un uzstādīšana uz Poisk. Uz Poisk uzstādīts materiālu paraugu bloks Vinoslivostˈ. Noņemti virsmas paraugi no Zvezda moduļa. SKS-57 Pirs Oļegs KonoņenkoSergejs Prokopjevs  15:59 23:44 7 h 45 min Ar Strela manipulatoru palīdzību kosmonauti nokļuva pie Sojuz MS-09 orbitālā nodalījuma. Pret to vietu, kur augustā tika atklāts korpusā izurbts caurums, viņi pārgrieza ārējo slāņu siltumizolāciju un mikrometeoroīdu aizsardzības pārklāju. Tad viņi paņēma paraugus no materiāla, ar kuru bija aizdarīts caurums un paraugus apkārt tam, kā arī veica fotografēšanu. SKS-59 Pirs Oļegs KonoņenkoAleksejs Ovčiņins  15:42 21:43 6 h 1 min Noņemtas eksperimenta Test eksponēšanas iekārtas un noņemti paraugi, lai novērtētu stacijas virsmas iespējamos mikrobojājumus. Izmainīta spiediena un izgulsnēšanās kontroles bloka orientācija. Demontēti neizmantotie kabeļi un mēriekārtas. Šī iziešana kosmosā bija veltīta pirmajam cilvēkam, kas izgājis atklātā kosmosā Aleksejam Ļeonovam, kuram 30. maijā bija 85 gadu jubileja. SKS-70 Poisk Oļegs KonoņenkoNikolajs Čubs  17:49:03  01:30:33 7 h 41 min Kosmonauti nofotografēja Nauka moduļa bojāto radiatoru un noslēdza vārstus, lai izolētu radiatoru un izlaistu dzesēšanas šķidruma atlikumu. Vienā no izlaišanas reizēm Konoņenko tika apsmidzināts, un dzesēšanas šķidrums nokļuva uz vienas no viņa trosēm. Trose tika ievietota atkritumu maisā un novietota ārpusē, lai to degazētu, savukārt Kononenko skafandru noslaucīja, lai novērstu dzesēšanas šķidruma iekļūšanu stacijā. Kosmonauti uz Nauka uzstādīja mini radaru Napor, kas novērotu Zemes virsmu; tā izvietošanas laikā viena no eņģēm iestrēga. To atrisināt paredzēts nākamajā iziešanas laikā. Viņi arī palaida studentu nanopavadoni Parus-MGTU, ar paredzēts izmēģināt divas saules buras (pēc palaišanas buras neatvērās). Beigās kosmonauti izmeta divus dvieļus, ar ko tīrīja dzesēšanas šķidrumu. SKS-71 Poisk Oļegs KonoņenkoNikolajs Čubs  14:57 19:33 4 h 36 min Kosmonauti uzstādīja eksperimentu platformu. Nauka moduļa galā noregulēja Napor-miniRSA antenas paneli un ieguva "uztriepes" paraugus. Pie Poisk noņemts Biorisk-MSN1 2. konteiners. No Zvezda URM-D darbstacijas noņemts RK-21-8 adapters un pārvietots uz Poisk. Noregulēta BKDO iekārta. Uzstādītas Kvartz-M un TKK-KM (Perspektiva) iekārtas.

 Ārējās saites 

 Biogrāfija astronaut.ru, 
 Biogrāfija NASA, 

Kategorija:Krievijas kosmonauti
Kategorija:Krievijas Federācijas Varoņi