Artērija

Artērija (no , artēria — 'traheja, artērija') ir asinsvads, kas asinis no sirds aiznes uz vienu vai vairākām ķermeņa daļām (audiem, plaušām, smadzenēm, utt.). Lielākā daļa artēriju pārnēsā skābekli saturošas asinis; divi izņēmumi ir plaušu un nabas artērijas, kuras pārnes bezskābekļa asinis uz orgāniem, kur tās pavairo ar skābekli (attiecīgi plaušās un placentā). Efektīvais arteriālo asiņu tilpums ir tas ārpusšūnu šķidrums, kas aizpilda arteriālo sistēmu.

Artērijām ir blīvas, elastīgas sieniņas, un tās var izturēt ļoti lielu spiedienu. Artēriju sienās ir daudz gludo muskuļaudu, tāpēc artērijas var sašaurināties un paplašināties, tādējādi mainot asiņu pieplūdi orgāniem. No artērijām ir atkarīgs arteriālais asins spiediens, kuru ārsts parasti nosaka uz augšdelma, izmērot ar speciālu manšeti un aparātu.

Vairums artēriju ķermenī atrodas dziļi pie skeleta un sadalās mazāka diametra asinsvados, kuriem sienas ir plānākas. Vissīkākās artērijas sauc par arteriolām. Arteriolas sazarojas sīkāk un pāriet kapilāros.

 Artēriju veidi 
Ķermenī ir dažādu veidu artērijas.

 Plaušu artērijas 
Plaušu artērijās tiek pārnestas asinis, kas atgriežas no ķermeņa uz plaušām, kurās notiek gāzu maiņa: oglekļa dioksīds tiek apmainīts pret skābekli.

 Sistēmiskās artērijas 
Sistēmiskās artērijas piegādā asinis uz arteriolām, kas pēc tam sazarojas kapilāros, kur notiek gāzu maiņa.

 Aorta 
Aorta ir vislielākais cilvēka asinsvads. Tā sākas no kreisā sirds kambara un sazarojas sīkāk, izveidojot galvenās galvas, roku, kāju un iekšējo orgānu artērijas.

 Arteriolas 
Arteriolas ir mazākās artērijas, kas palīdz regulēt asins pieplūdi orgāniem.

 Ārējās saites 
 Artērijas| Medicīnas termins