Rīgas maratons

Rīgas maratons jeb Rimi Rīgas maratons ir ikgadējs maratons, kas notiek Rīgā kopš 1991. gada. Šis ir vienīgais World Athletics ar Zelta kvalitātes zīmi novērtētais maratons Ziemeļeiropā. 2025. gadā sacensībās piedalījās 40 122 dalībnieki, no kuriem 6017 bija ārvalstu dalībnieki, pārstāvot 109 pasaules valstis. Iespējams skriet ne tikai 42,195 kilometru garo maratona distanci, bet arī 21,095 kilometra garo pusmaratona, 10 kilometru, 5 kilometru, jūdzes un bērnu distances.

Trase sākas un beidzas 11. novembra krastmalā, ved ap Rīgas vēsturisko centru, Vecrīgu, Rīgas centru, Ķīpsalu un Pārdaugavu.

Kopš 2017. gada ikgadējais Latvijas Čempionāts maratonā noris Rīgas maratona trasēs.

 Vēsture 

 Priekšvēsture 
Pirmo reizi Latvijas sportisti maratona distancē startēja 1912. gada Stokholmas olimpiskajās spēles, bet pirmās maratona sacensības Latvijā norisinājās 15 gadus vēlāk Liepājā. Maratona skriešanas popularitāte turpināja augt 70. gados, ziedu laikos sasniedzot 80. gadu nogalē. Tautasdziesmas maratons (1988—1990), piemēram, atmodas laikā pulcēja jau vairākus tūkstošus skrējēju, no kuriem 250 — 300 finišēja 42 km distancē.

 Pirmie Rīgas maratoni 
Pirmais Rīgas maratona starta šāviens pie Brīvības pieminekļa atskanēja 1991. gada 27. jūlijā — pusgadu pēc barikāžu laika, kad galvaspilsētu satricināja OMON šāvieni. Tolaik šis maratons tika dēvēts par Rīgas Starptautisko maratonu. Šī maratona dalībniekiem tika nodrošinātas gan lielas naudas balvas (1000 vācu markas pirmo vietu ieguvējiem), gan vimpelis un tiem laikiem eksotiskais auglis — banāns — finišā. Trases mērīšana noritēja atbilstoši tā laika starptautiskajiem standartiem, izmantojot 50 m garu mērlenti un mietiņus. Pirmajā Rīgas maratonā startēja 735 dalībnieki, no kuriem trešdaļa bija vietējie skrējēji, ap 30 rietumvalstu pārstāvju, bet pārējie no PSRS.

Tomēr jau tuvākajos gados pēc veiksmīgā starta, Rīgas maratona dalībnieku skaits strauji saruka. Austrumu bloka skrējējus no dalības atturēja jaunais vīzu režīms, savukārt rietumniekiem ceļojums uz Latviju varēja šķist pārāk riskants. Nopietnas grūtības radīja hiperinflācija un atkārtota nacionālās valūtas maiņa. 1993. gadā par dalību maratonā varēja norēķināties trīs valūtās — vietējie varēja maksāt gan Latvijas rubļos, gan svaigi izdotajos latos, bet ārzemnieki — doičmarkās.

Organizatoriem trūka sponsoru un līdzekļu, lai iekļautos AIMS starptautiskajā maratonu kalendārā (tolaik tas izmaksātu 1000 USD gadā), kas ļautu piesaistīt rietumu maratonu tūristus. Šajā laikā arī vietējo skrējēju kļuva arvien mazāk, skriešanas kultūra un līdz ar to arī sponsoru interese pamazām samazinājās, zemāko punktu sasniedzot 1999. gadā, kad 42 km distancē finišēja vien 53 Latvijas skrējēji.

Lai kuplinātu dalībnieku skaitu, Rīgas maratonu pārcēla uz pavasari, piesaistot skolu jaunatni 5 km distancei, tomēr maratona distancē skrējēju aizvien bija salīdzinoši maz un rezultāti nespēja pārspēt pirmo gadu sniegumu.

 Sertificētā trase un jauni organizatori 
2007. gadā Rīgas maratons tika pie otrās elpas. Pēc 16 gadu darba maratona sākotnējais organizators Jānis Karavaičiks organizēšanu uzticēja Aigaram Nordam, kurš bija ambīciju pilns Rīgu pārvērst par skriešanas megapoli ar vērienīgu pilsētas maratonu.

Rīgas Dome maratona organizēšanu uzticēja NECom jeb Nords Event Communications, un jaunie organizatori jau pirmajā gadā panāca vērienīgu pasākuma izaugsmi. Ar titulsponsora Nordea palīdzību un saukli “Šoreiz pa īstam!” trase pirmo reizi tika oficiāli sertificēta saskaņā ar Starptautiskās maratonu asociācijas (Association of International Marathons and Distance Races, AIMS) standartiem, maratons iekļāvās starptautiskajā kalendārā, ierasto maratona un 5 km satelītdistanci papildināja jaunums — pusmaratons, bet kenijietis Džonstons Čangvoni pārspēja 1991. gadā uzstādīto Rīgas maratona rekordu.

Jauno organizatoru paspārnē maratons kļuva par vienu no straujāk augošajiem un prestižākajiem skriešanas svētkiem Ziemeļeiropā — no 1300 dalībniekiem 2007. gadā līdz Gold Label zelta statusam un vairāk nekā 38 tūkstošiem dalībnieku no 82 pasaules valstīm 2019. gadā.

 Globālās pandēmijas laiks 
Maratona ilggadējais partneris Rimi titulsponsora pienākumus uzņēmās 2019. gadā, sniedzot atbalstu Covid-19 pandēmijas laikā izveidotajā Virtuālajā Skriešanas klubā, kas pasākuma auditoriju aktīvu uzturēja pandēmijas laikā.

2020. gadā Ministru kabinets koronavīrusa pandēmijas dēļ atcēla sacensību klātienes norisi dienu pirms maratona nedēļas nogales, kas lika pārcelt maratona darbību virtuālā režīmā.Sākotnēji 2020. gada Rīgas maratons tika pārcelts uz 2020.10.11., pirms tas tika atcelts klātienes režīmā un pārcelts uz virtuāla maratona režīmu. Reģistrētājiem dalībniekiem bija iespēja pārcelt savu dalību uz 2021. gada Rīgas maratonu vai arī savu 2020. gada Rīgas maratona dalību atdot citam skrējējam.

Pandēmijas dēļ 2021. gada sacensības tika pārceltas no 16. maija uz 29. augustu.

 Pasaules skriešanas galvaspilsēta 2023 — Rīga 
Rīgas maratona organizatori jaunu virsotni sasniedza pēc koronavīrusa pandēmijas beigām, sīvā konkurencē izcīnot tiesības Rīgā rīkot pirmo Pasaules čempionātu skriešanā (World Athletics Road Running Championships Riga 23) 2023. gada 30. septembrī — 1. oktobrī.

2023. gada Rimi Rīgas maratons, bija Pasaules čempionāta ģenerālmēģinājums, skrējējiem dodot iespēju izmēģināt Pasaules čempionāta trases.

Pētījumā, kurā analizēta Baltijas nozīmīgāko skriešanas notikumu — Rimi Rīgas maratona un Pasaules čempionāta skriešanā Rīgā — ietekme uz Latvijas ekonomiku, noskaidrots, ka abi sporta dižpasākumi 2023. gadā radījuši 11 803 000 eiro lielu ekonomisko aktivitāti. Abi nozīmīgie skriešanas notikumi — Rimi Rīgas maratons un Pasaules skriešanas čempionāts, pirmoreiz kopš pandēmijas Latvijas galvaspilsētā kopā pulcēja rekordskaitu jeb 38 660 skrējēju no vairāk nekā 100 valstīm.

 35. jubilejas maratons (2025) 
2025. gada Rimi Rīgas maratons iezīmēja pasākuma 35. gadadienu un kļuva par lielāko maratonu tā vēsturē, pulcējot 40 122 dalībniekus, tostarp 6017 ārvalstu skrējējus no 109 valstīm. Jeļena Prokopčuka aizvadīja savu pēdējo maratonu elites sportistes statusā, finišējot otrā starp Latvijas sievietēm (2:51:00).

Saskaņā ar pētījumu, 2025. gada Rimi Rīgas maratons Rīgas ekonomikai devis 16 759 900 eiro pienesumu, tostarp 7 460 700 eiro naktsmītņu un ēdināšanas sektoram un 2 481 800 eiro nodokļu ieņēmumos no ārvalstu apmeklētājiem.

 Uzvarētāji 

 Maratons (42,195 km) 
 Trases rekords
+GadsVārdsNacionalitāteLaiksVārdsNacionalitāteLaiksVīriešiSievietes1991Vladimirs Kalenkovičs2:28:27Alla Dudajeva2:43:531992Gusmans Abduļins2:21:29Olga Judenkova2:47:281993Aleksandrs Prokopčuks2:26:41Svetlana Šepeleva-Tkači2:55:071994Normunds Ivzāns2:43:09Laila Ceika3:19:561995Ziedonis Zaļkalns2:32:44Gaļina Bernarde3:02:111996Aleksandrs Prokopčuks2:31:46Inita Drēziņa3:30:421997Normunds Fedotovskis2:33:05Kaja Mulla3:12:261998Ziedonis Zaļkalns2:33:41Laila Ceika3:27:491999Arūns Balčuns2:37:10Laila Ceika3:37:212000Ziedonis Zaļkalns2:30:59Aušra Kavalauskiene3:12:112001Ziedonis Zaļkalns2:27:25Laila Ceika3:11:452002Arūns Balčuns2:31:25Anita Liepiņa3:12:162003Arūns Balčuns2:28:07Aušra Kavalauskiene3:05:262004Dmitrijs Sļesarenoks2:27:09Modesta Drungiliene2:58:292005Vjačeslavs Bambāns2:45:58Kaja Mulla3:11:092006Jurijs Vinogradovs2:41:57Laura Zariņa3:04:312007Džonstons Kipkorirs Čangvonijs2:18:30Ludmila Rodina2:50:072008Samijs Kibets Rotičs2:16:42Kaja Valsa3:13:542009Oļegs Gurs2:18:35Katsjarina Dzjamidava2:47:302010Slimani Benazuzs2:17:33Marina Damanševica2:38:162011Džuliuss Kuto2:15:48Desta Girma Tadese2:37:142012Tituss Kipkorirs Kurgats2:16:53Iraida Aleksandrova2:37:372013Dankans Koečs2:15:34Aberaša Nesga Bedasa2:40:302014Ju Čiba2:13:44Tigista Tešome Ajanu2:36:512015Haile Bekuma2:12:28Esetu Mesereta2:37:032016Domeniks Kangors2:11:45Šitaje Gemeču2:38:402017Džozefs Munivoki2:12:14Bakeleha Bedada2:31:222018Tsedats Ajana2:11:00Džordžīna Rono2:28:222019Andualems Šiferavs2:08:51Birke Debele2:26:182020Globālās pandēmijas dēļ maratons notika virtuāli. Rezultātu apšaubāmās leģitimitātes dēļ rezultāti netiek salīdzināti ar iepriekšējiem gadiem.2021Kristaps Bērziņš2:38:36Amanda Krūmiņa3:07:172022Deribe Robi2:12:07Aberu Mekuria Zenebe2:30:532023Aleksandrs Rascevskis2:25:42Amanda Krūmiņa2:49:592024Daviti Kharazishvili2:21:46Jaana Strandvall2:55:082025Melikhaya Frans2:13:20Ajantu Kumela Tadese2:28:24

 Pusmaratons (21,095 km) 
 Trases rekords
GadsVārdsNacionalitāteLaiksVārdsNacionalitāteLaiksVīriešuSieviešu2006Viktors Sļesarenoks1:15:20Anita Liepiņa1:33:432007Daiņus Saucikovs1:09:17Ilona Marhele1:22:212008Pāvels Loskutovs1:05:52Helēna Dekere1:20:002009Džoels Komens1:06:49Daniela Fetcere1:23:052010Valērijs Žolnerovičs1:05:40Irēna Čepkirui1:14:042011Sergejs Lūkins1:06:28Ļubova Morgunova1:15:012012Valērijs Žolnerovičs1:06:04Jeļena Prokopčuka1:10:272013Jānis Girgensons1:07:24Jeļena Prokopčuka1:14:392014Ibrahim Mukunga1:05:56Jeļena Prokopčuka1:14:522015Jānis Girgensons1:06:20Jeļena Prokopčuka1:13:242016Ibrahims Mukunga1:05:26Jeļena Prokopčuka1:16:062017Roberts Kimaru Maguts1:05:04Inga Zālīte1:23:452018Aleksandrs Matvičuks1:05:14Milda Vilčinskaite1:14:382019Jānis Višķers1:05:59Bītija Deiča1:17:342020Globālās pandēmijas dēļ maratons notika virtuāli. Rezultātu apšaubāmās leģitimitātes dēļ rezultāti netiek salīdzināti ar iepriekšējiem gadiem.2021Jānis Višķers1:07:10Kadi Koiva1:20:112022Sikijass Misganavs1:00:30Beatrise Mutai1:09:122023Dmitrijs Serjogins1:05:02Ilona Marhele1:20:562024Samwel Mailu1:00:21Judy Kemboi1:07:132025Abera Mamo1:01:42Domenika Meiere1:09:50

 Uzvaru kopskaits pēc valsts 

 Piezīme: Tikai maratona un pusmaratona distanču statistika

ValstsKopāMaratons
(vīriešu)Maratons
(sieviešu)Pusmaratons
(vīriešu)Pusmaratons
(sieviešu)4313109112182741971020732116031251211523001100011000101001000110001110001100010100110001001010001

 Vairākkārtējas uzvaras 

 Piezīme: Tikai maratona un pusmaratona distanču statistika

SportistsValstsUzvarasGadiDistanceJeļena Prokopčuka52012, 2013, 2014, 2015, 2016PusmaratonsLaila Ceika41994, 1998, 1999, 2001MaratonsZiedonis Zaļkalns41995, 1998, 2000, 2001MaratonsArūns Balčuns31999, 2002, 2003MaratonsAleksandrs Prokopčuks21993, 1996MaratonsAušra Kavalauskiene22000, 2003MaratonsValērijs Žolnerovičs22010, 2012PusmaratonsJānis Girgensons22013, 2015PusmaratonsJānis Višķers22019, 2021PusmaratonsAmanda Krūmiņa22021, 2023MaratonsIlona Marhele22007, 2023PusmaratonsIbrahim Mukunga22014, 2016Pusmaratons

 Trases 
Bez 42,195 kilometru garās maratona trases, iespējams skriet arī pusmaratona (21,095 km), 10 kilometru, 5 kilometru, jūdzes, kā arī īsākās bērnu dienas distancēs.

Mūsdienās, trases tiek veidotas viena apļa ietveros, kad trases sākums ir vienviet ar finišu. Maratona starta un finiša līnija ir noteikta 11. novembra krastmalā blakus Rīgas pilij.

Maratona trase šķērso Daugavu pa Vanšu, Akmens un Salu tiltu, kā arī ietver posmu, kas ved ap Rīgas vēsturisko centru, UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā iekļauto Vecrīgu.

 Agrākās trases 

Rīgas maratona skriešanas pirmsākumos, skriešana notika vairāku apļu kārtībā. Agrāk maratons ir norisinājies dažādās trasēs. Visbiežāk maratonam starts tika dots pilsētas centrā, trase vijās uz Mežaparku, apkārt Ķīšezeram — tad pa Mežciemu ar finišu Daugavas stadionā. Pāris reizes maratons norisinājies arī Pārdaugavā ar startu un finišu pie Uzvaras parka. 2006. gadā pirmo reizi maratons finišēja pilsētas centrā — Strēlnieku laukumā. 2007. gadā maratona jaunā trase tika oficiāli sertificēta un atzīta saskaņā ar Starptautiskās maratonu asociācijas (AIMS) standartiem. Nākamā trase tika izveidota un AIMS sertificēta 2011. gadā. Trase vijās pa Rīgas centra ielām, šķērsojot Vanšu tiltu un Dienvidu tiltu, starta un finiša zona atradās 11. novembra krastmalā. Trase ļāva paralēli maratonskrējienam organizēt sacensības arī pusmaratonā.

 Maratona oficiālie krekli un medaļas 
Maratona oficiālie krekli sākti veidot kopš 2008. gada, katru gadu maratona oficiālā skriešanas krekla dizaina radīšana tiek uzticēta kādam no Latvijā atpazīstamiem māksliniekiem.

Mākslinieki, kuri ir veidojuši dizainus Rīgas maratona krekliem — Andris Vītoliņš, Ieva Iltnere, Ritums Ivanovs, Elita Patmalniece, Ella Krugļanska, Krišs Salmanis, Ilmārs Blumbergs, Raimonds Staprāns, Anna Heinrihsone, Maija Kurševa, Gustavs Klucis (2018. gada krekla noformējumā tika izmantots G. Kluča mākslas darbs, kas speciāli Latvijas simtgades maratona kreklam iegādāts izsolē 2017. gada 18. novembrī), MARE&ROLS un Jānis Šneiders.

2019. gadā maratona medaļu dizainu veidoja Londonas Dizaina biennāles galvenās balvas "Labākais dizains" saņēmējs Artūrs Analts, maratona 30. jubilejas medaļu dizainu radījis japāņu mākslinieks Džuniči Kavanisi, kurš ir arī Tokijas olimpisko spēļu medaļu autors.

2022. gada Rīgas maratona kreklu un medaļu dizainus veidoja Latvijas Mākslas akadēmijas glezniecības katedras vadītājs, asociētais profesors Kristiāns Brekte. 2023. gadā visi Rīgas maratona distances veikušie dalībnieki saņēma Latvijā zināmākā grafiķa Pauļa Liepas dizainētās medaļas.

34. Rīgas maratona kreklu un medaļu dizaina autors būs viens no starptautiski visvairāk atzītajiem Latvijas māksliniekiem — Germans Ermičs.

 Vēsturiskie nosaukumi 
Rīgas maratona vērtīgās vēstures laikā, to ir atbalstījuši daudzi dažādi gan Latvijas, gan starptautiski uzņēmumi, kuru nosaukums atspoguļojies maratona nosaukumā. Līdz 2006. gadam maratona nosaukums bija Starptautiskais Rīgas maratons, mainoties organizatoriskajai vadībai, no nosaukuma tika izņemts vārds — "Starptautiskais".
 1994. — 1996. Starptautiskais Radio SWH Rīgas maratons
 2000. Starptautiskais Rīgas Samsung maratons
 2003. — 2004. Starptautiskais Rīgas Maxima maratons
 2006. Rīgas Parex maratons
 2007. — 2013. Nordea Rīgas maratons
 2014. — 2018. Lattelecom Rīgas maratons
 2019. Tet Rīgas maratons
 Kopš 2020. Rimi Rīgas maratons

 Organizatori 
Kopš 2007. gada Rīgas maratonu organizē aģentūra "Nords Event Communications” (“NECom") sadarbībā ar Rīgas domi.

Organizatoru komandas pārziņā 2023. gadā bija ne tikai Rimi Rīgas maratons, bet arī Pasaules čempionāts skriešanā Rīgā 30. septembrī — 1. oktobrī

 Piezīmes 

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Rimi Rīgas maratona oficiālā mājaslapa

Kategorija:Vieglatlētika Latvijā
Kategorija:Maratons
Kategorija:Sports Rīgā