Augstākie vēži

Augstākie vēži (Malacostraca) ir plašākā vēžveidīgo posmkāju apakštipa klase, kas iekļauj sevī pašus lielākos apakštipa pārstāvjus. Šajā grupā ir visplašāk pazīstamie vēžveidīgo pārstāvji — krabji, omāri, garneles, upes vēži u.c. Klasē ir vairāk kā 40 000 mūsdienās dzīvojošu sugu,Zoological catalogue of Australia kas iedalītas 16 kārtās. Šīs klases pārstāvji dzīvo visās jūrās un okeānos. Fosilā veidā ir zināmi jau no kembrija.

 Morfoloģija 
Augstākajiem vēžiem atšķirībā no citiem vēžveidīgajiem ir pastāvīgs ķermeņa segmentu skaits (19 vai 20 segmenti): galva sastāv no 5, krūtis no 8 un vēders no 6 segmentiem. Izņēmums ir plānčauļi, kuriem ir 7 segmenti vēderam. Ķermenis nobeidzas ar anālo segmentu — telsonu, kuram nav ekstremitāšu. Visiem augstākajiem vēžiem krūšu segmenti saplūduši ar galvu, izņemot plānčauļiem (Leptostraca). Ķermeņa nodalījumiem ir vienzarainas vai divzarainas ekstremitātes. Visiem augstākajiem vēžiem, izņemot plānčauļiem, nav furkas. Kopumā augstākajiem vēžiem ir vislielākā ķermeņa formu daudzveidība no visiem dzīvniekiem pasaulē.Richard Stephen Kent Barnes (2001). "Invertebrates with legs: the arthropods and similar groups". The Invertebrates: a Synthesis (3rd ed.). Wiley-Blackwell. pp. 168–206. .

Izvadorgāni ir antenālie dziedzeri. Turklāt plānčauļiem ir vēl maksillārie dziedzeri. Mātītēm ir pāra dzimumatvere, kas atrodas uz sestā krūšu segmenta, tēviņam dzimumorgāni ir uz astotā krūšu segmenta. Kuņģis sastāv no 2 kamerām. Viduszarna vienmēr ir daudz īsāka par galazarnu. Augstākajiem vēžiem ir labi attīstītas elpošanas un asinsrites sistēmas. Tiem ir arī centrālā nervu sistēma.

 Ekoloģija 
Lielākā daļa augstāko vēžu mājo ūdenī, gan jūrās, gan saldūdens tilpnēs. Bet 3 kārtās ir arī uz sauszemes dzīvojošas sugas: , kā, piemēram, ; , (piemēram, ); un , piemēram, jūras blusas (Talitridae).The colonisation of land: origins and adaptations of terrestrial animals Dažas sugas parazitē uz zivīm, piemēram, sugas no vienādkājvēžu kārtas (Isopoda), vai uz vaļiem, piemēram, vaļu utu dzimtas (Cyamidae) sugas. Lielākā daļa sugu ir maitēdāji, bet dažās sugas barojas, filtrējot ūdeni, piemēram, porcelāna krabji (Porcellanidae) vai dažas sugas ir plēsēji, piemēram, mutkājvēži (Stomatopoda).P. J. Hayward, M. J. Isaac, P. Makings, J. Moyse, E. Naylor & G. Smaldon (1995). "Crustaceans". In P. J. Hayward & John Stanley Ryland. Handbook of the Marine Fauna of North-West Europe. Oxford University Press. pp. 290–461. . 

 Sistemātika 
Augstāko vēžu klase (Malacostraca)
 apakšklase: 
 kārta: †
 kārta: †
 kārta: †
 kārta: 
 apakšklase: 
 kārta: 
 apakšklase: 
 virskārta:  
 kārta: †
 kārta: 
 kārta: 
 virskārta: 
 kārta: 
 kārta: 
 kārta: 
 kārta: 
 kārta: 
 kārta: 
 kārta: 
 kārta: 
 kārta: 
 virskārta: 
 kārta: 
 kārta: 
 kārta: 
 virskārta: †
 kārta: †Schram, Frederick R., The Mazon Creek caridoid Crustacea / Fieldiana. Geology ; v. 30, no. 2, Field Museum of Natural History, 1974.
 kārta: †

(†) — izmirušu organismu grupa.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Vēžveidīgie