1992. gads

1992. () bija garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās trešdienā.

 Notikumi 

 Janvāris 
 1. janvāris — Butross Butross-Gali no Ēģiptes kļuva par Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāru, nomainot Havjeru Peresu de Kveljaru.
 6. janvāris:
 Bosnijas serbi deklarēja republikas izveidošanu Bosnijā un Hercegovinā, protestējot pret Bosnijas musulmaņu un horvātu vēlmi atzīt tos starptautiski.
 varu Gruzijā pārņēma Kara padome, Zviads Gamsahurdija aizbēga uz Armēniju.
 12. janvāris — pieņemta pašreizējā Mali konstitūcija.
 13. janvāris — Japāna atvainojās par Korejas sieviešu turēšanu seksuālā verdzībā Otrajā pasaules karā.
 15. janvāris — Slovēnija un Horvātija tika starptautiski atzītas dažās rietumvalstīs, tādējādi sākot Dienvidslāvijas Sociālistiskās Federatīvās Republikas sabrukumu.
 16. janvāris — Salvadoras valdība un nemiernieki Mehiko noslēdza mieru, beidzot 12 gadu pilsoņu karu, kas prasījis 75 000 cilvēku dzīvību.
 22. janvāris:
 Zairā nemiernieki ieņēma nacionālo radio staciju Kinšasā un noraidīja prasību valdībai atkāpties;
 STS-42: startējot Space Shuttle Discovery, Roberta Bondare kļuva par pirmo Kanādas sievieti, kas bijusi kosmosā.
26. janvāris — Boriss Jeļcins paziņoja, ka Krievija pārtrauks notēmēt uz ASV kodolieročus.

 Februāris 
 7. februāris — noslēgts Māstrihtas līgums, dibinot Eiropas Savienību.
 8. februāris — Albērvilā, Francijā tika atklātas ziemas olimpiskās spēles.
 11. februāris — izveidota Azerbaidžānas Centrālā banka.
 21. februāris — ANO Drošības padome apstiprināja rezolūciju 743, lai sūtītu miera uzturēšanas spēkus uz Dienvidslāviju
 25. februāris — dibināta Krievijas kosmiskā aģentūra.
 25.-26. februāris — Hodžali, Kalnu Karabahā armēņu pašaizsardzības spēki nogalināja aptuveni pustūkstoti azerbaidžāņu mierīgo iedzīvotāju.

 Marts 
 1. marts — pēc tam, kad Bosnijas musulmaņi un horvāti nobalsoja par neatkarību, serbu snaiperi atklāja uguni uz civiliedzīvotājiem.
 3. marts — 263 ogļrači gāja bojā Turcijas ogļu raktuvēs pie Zonguldakas.
 9. marts — Ķīnas Tautas republika ratificēja Kodolieroču neizplatīšanas līgumu
 12. marts — Maurīcija kļuva par republiku, tomēr paliekot Nāciju Sadraudzības locekle.
 13. marts — 6,8 ballu zemestrīce Turcijas austrumos, kurā gāja bojā vairāk nekā 500 cilvēku.
 17. marts — referendumā Dienvidāfrikā vairums nobalsoja par aparteīda izbeigšanu.

 Aprīlis 
 6. aprīlis — Bosnijas un Hercegovinas parlaments (bez serbu piedalīšanās) proklamēja neatkarību no Dienvidslāvijas Sociālistiskās Federatīvās Republikas; serbu bruņotie spēki aplenca Sarajevu.
 9. aprīlis — parlamenta vēlēšanās Apvienotajā Karalistē vairākumu atkārtoti ieguva Džona Meidžora vadītā Konservatīvā partija.
 10. aprīlis — Kalnu Karabahas ciemā Marganā azerbaidžāņu spēki nogalināja vismaz 45 armēņu civiliedzīvotājus.
 28. aprīlis — divas atlikušās Dienvidslāvijas Sociālistiskās Federatīvās Republikas republikas — Serbija un Melnkalne dibināja Dienvidslāvijas Federatīvo republiku.

 Maijs 
 5. maijs — Krimas krievu pārstāvji deklarēja atdalīšanos no Ukrainas, tomēr  šo lēmumu viņi atsauca.
 7. maijs — STS-49: Space Shuttle Endeavour devās pirmajā kosmiskajā lidojumā.
 9. maijs — armēņu spēki ieņēma Šušu — pēdējo azerbaidžāņu bāzi Kalnu Karabahā.

 Jūnijs 
 4. jūnijs — pieņemts pašreizējais Kazahstānas karogs.
 5. jūnijs — Riodežaneiro tika parakstīta konvencija "par bioloģisko daudzveidību".
 17. jūnijs — ASV prezidents Džordžs H. V. Bušs un Krievijas prezidents Boriss Jeļcins noslēdza vienošanos par stratēģiskā bruņojuma samazināšanu (vēlāk tā tika nosaukta par START II).
 20. jūnijs — Igaunijā tika atjaunota naudas vienība krona, aizstājot PSRS rubli.
 28. jūnijs — Igaunijā notika referendums par valsts konstitūciju.

 Jūlijs 
 13. jūlijs — par Izraēlas premjerministru kļuva Ichaks Rabins.
 25. jūlijs—9. augusts — Barselonā, Spanijā notika vasaras olimpiskās spēles.

 Augusts 
 11. augusts — franču nesējraķete Arian nogādāja Zemes orbītā pirmo Dienvidkorejas satelītu Uribol.

 Septembris 

 Oktobris 
 6. oktobris — Lennarts Meri kļuva par pirmo Igaunijas prezidentu pēc neatkarības atjaunošanas.
 6. oktobris — Lietuvā notika referendums par valsts konstitūciju.

 Novembris 
 3. novembris — ASV prezidenta vēlēšanās uzvarēja Bills Klintons.
 25. novembris — Čehoslovākijas parlaments nobalsoja par valsts sadalīšanu Čehijas Republikā un Slovākijā, kas notika .

 Decembris 
 3. decembris — ANO Drošības padome pieņēma rezolūciju, lai sūtītu ANO miera uzturēšanas spēkus (UNITAF) humānās palīdzības un miera nodrošināšanai Somālijā.
 12. decembris — zemestrīce Floresas salā Indonēzijā, kurā gāja bojā 2500 cilvēku.
 29. decembris — par Brazīlijas prezidentu tika iecelts Itamars Franku.

 Dzimuši 
Janvāris
 8. janvāris — Koke (Koke), spāņu futbolists
 10. janvāris — Kristians Atsu (Christian Atsu), Ganas futbolists (miris 2023. gadā)
 11. janvāris — Dani Karvahals (Dani Carvajal), spāņu futbolists
 19. janvāris — Logans Lermans (Logan Lerman), ASV aktieris
 22. janvāris — Vensāns Abubakars (Vincent Aboubakar), Kamerūnas futbolists
Februāris
 5. februāris:
 Neimars Žuniors (Neymar.Junior), Brazīlijas futbolists
 Stefans de Vreis (Stefan de Vrij), nīderlandiešu futbolists
7. februāris — Serhi Roberto (Sergi Roberto), spāņu futbolists
 14. februāris — Kristians Ēriksens (Christian Eriksen), dāņu futbolists
 22. februāris — Hariss Seferovičs (Haris Seferovic), šveiciešu futbolists
 23. februāris — Kazemiru (Casemiro), Brazīlijas futbolists
 27. februāris — Kalums Vilsons (Callum Wilson), angļu futbolists
Marts
 1. marts — Eduārs Mendī (Édouard Mendy), Senegālas futbolists
 4. marts — Bernds Leno (Bernd Leno), vācu futbolists
Aprīlis
 7. aprīlis — Viljams Karvaļu (William Carvalho), portugāļu futbolists
 10. aprīlis — Sadio Manē (Sadio Mané), Senegālas futbolists
 21. aprīlis — Isko (Isco), spāņu futbolists
 24. aprīlis:
 Džo Kīrijs (Joe Keery), ASV aktieris un mūziķis
 Džeks Kveids (Jack Quaid), ASV aktieris
 25. aprīlis — Adrija Arhona (Adria Arjona), ASV aktrise
 30. aprīlis — Marks Andrē ter Štēgens (Marc-André ter Stegen), vācu futbolists
Maijs
 11. maijs — Tibo Kurtuā (Thibaut Courtois), beļģu futbolists
Jūnijs
 3. jūnijs — Mario Gece (Mario Götze), vācu futbolists
 11. jūnijs — Davide Dzapakosta (Davide Zappacosta), itāļu futbolists
 12. jūnijs — Filipi Koutinju (Philippe Coutinho), Brazīlijas futbolists
 14. jūnijs — Derils Sabara (Daryl Sabara), ASV aktieris
 15. jūnijs — Mohameds Salāhs (محمد صلاح), Ēģiptes futbolists
 24. jūnijs — Dāvids Alaba (David Alaba), Austrijas futbolists
 26. jūnijs:
 Rudijs Gobērs (Rudy Gobert), franču basketbolists
 Džoels Kempbels (Joel Campbell), Kostarikas futbolists
Jūlijs
 2. jūlijs — Jānis Timma, latviešu basketbolists (miris 2024. gadā)
 8. jūlijs — Sons Hinmins (손흥민), Dienvidkorejas futbolists
 18. jūlijs — Mehdī Tāremī (مهدی طارمی), Irānas futbolists
 21. jūlijs — Jūlija Beļajeva (Julia Beljajeva), Igaunijas paukotāja
Augusts
 12. augusts — Kara Delevinja (Cara Delevingne), angļu modele un aktrise
 22. augusts — Aleksejs Zubrickis (Алексей Витальевич Зубрицкий), Krievijas kosmonauts, lidotājs
 31. augusts — Nikolass Taljafiko (Nicolás Tagliafico), Argentīnas futbolists
Septembris
 2. septembris — Emiljano Martiness (Emiliano Martínez), Argentīnas futbolists
 27. septembris — Granits Džaka (Granit Xhaka), Šveices futbolists
Oktobris
 2. oktobris — Alisons Bekers (Alisson Becker), Brazīlijas futbolists
 11. oktobris — Tamira Mensa-Stoka (Tamyra Mensah-Stock), ASV brīvā stila cīkstone
 12. oktobris — Džošs Hatčersons (Josh Hutcherson), amerikāņu aktieris
 14. oktobris — Ahmeds Musa (Ahmed Musa), nigēriešu futbolists
 18. oktobris — Berijs Kjogans (Barry Keoghan), īru aktieris
 23. oktobris — Alvaro Morata (Álvaro Morata), spāņu futbolists
Novembris
 5. novembris — Marko Verrati (Marco Verratti), itāļu futbolists
 16. novembris — Marcelo Brozovičs (Marcelo Brozović), horvātu futbolists
Decembris
 23. decembris — Mbvana Samata (Mbwana Samatta), Tanzānijas futbolists 

 Miruši 
 26. janvāris — Hosē Ferrers (José Ferrer), puertorikāņu aktieris un režisors (dzimis 1912. gadā)
 27. februāris — Aļģirds Greims (Algirdas Greimas), lietuviešu/franču semiotiķis (dzimis 1917. gadā)
 9. marts — Menahems Begins (מְנַחֵם בֵּגִין), Izraēlas politiķis (dzimis 1913. gadā)
 23. marts — Frīdrihs Hajeks (Friedrich Hayek), Austrijas ekonomists (dzimis 1899. gadā)
 20. aprīlis:
 Aizeks Azimovs (Isaac Asimov), ASV rakstnieks (dzimis 1920. gadā)
 Benijs Hills (Benny Hill), britu komiķis (dzimis 1924. gadā)
 23. aprīlis — Šotodžits Rajs (সত্যজিত রায়), Bengālijas kinorežisors (dzimis 1921. gadā)
 27. aprīlis — Olivjē Mesiāns (Olivier Messiaen), franču komponists, ērģelnieks (dzimis 1908. gadā)
 6. maijs — Marlēna Dītriha (Marlene Dietrich), vācu aktrise, dziedātāja (dzimusi 1901. gadā)
 30. maijs — Kārlis Karstenss (Karl Carstens), Vācijas prezidents (dzimis 1914. gadā)
 15. jūnijs — Ļevs Gumiļovs (Лев Гумилёв), krievu vēsturnieks (dzimis 1912. gadā)
 10. jūlijs — Alberts Pjērpoints (Albert Pierrepo), britu bende (dzimis 1905. gadā)
 29. augusts — Fēlikss Gvatari (Félix Guattari), franču filozofs (dzimis 1930. gadā)
 2. septembris — Barbara Maklintoka (Barbara McClintock), ASV citoģenētiķe (dzimusi 1902. gadā)
 12. septembris — Entonijs Pērkinss (Anthony Perkins), ASV aktieris (dzimis 1932. gadā)
 4. oktobris — Denijs Halms (Denny Hulme), britu autosportists (dzimis 1936. gadā)
 8. oktobris — Villijs Brants (Willy Brandt), VFR kanclers (dzimis 1913. gadā)
 5. novembris — Jans Orts (Jan Oort), nīderlandiešu astronoms (dzimis 1900. gadā)
 7. novembris — Aleksandrs Dubčeks (Alexander Dubček), slovāku politiķis (dzimis 1921. gadā)
 17. decembris — Dena Endrūss (Dana Andrews), amerikāņu aktieris (dzimis 1909. gadā)

 Nobela prēmijas 
 Ekonomikā — Gērijs Bekers
 Fizikā —
 Fizioloģijā vai medicīnā —
 Ķīmijā —
 Literatūrā —
 Miera veicināšanā —

Kategorija:1992. gads