1994. gads

1994. gads () bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās sestdienā.

 Notikumi 

 Janvāris 
 1. janvāris:
 stājās spēkā Ziemeļamerikas brīvās tirdzniecības nolīgums (NAFTA);
 Zapatistas Nacionālās Atbrīvošanas armija sāka karu Čiapasas štatā, Meksikā.
 izveidota Eiropas Ekonomikas zona.
 12. janvāris — ASV prezidents Bills Klintons tikās ar Čehijas, Slovākijas, Ungārijas un Polijas prezidentiem.
 14. janvāris — ASV prezidents Bills Klintons Maskavā ar Krievijas prezidentu Borisu Jeļcinu parakstīja vienošanos, pēc kuras raķetes vairs netika notēmētas uz pretējo valstu mērķiem, kā arī nolēma likvidēt kodolarsenālu Ukrainā.
 17. janvāris — Losandželosu satricināja 6,7 balles stipra zemestrīce, bojā gāja 61 cilvēki,  zaudēja pajumti.
 19. janvāris — ASV austrumus piemeklēja rekordliels aukstums; Indiānas štatā fiksēta temperatūra , zemākā štata vēsturē.

 Februāris 
 2. februāris — par Venecuēlas prezidentu kļuva Rafaels Kaldera.
 3. februāris — Viljams Perijs kļuva par ASV aizsardzības sekretāru.
 12. februāris — 27. februāris — Lillehammeres pilsētā Norvēģijā norisinājās ziemas olimpiskās spēles.

 Marts 
 4. marts — četri teroristi tika nopratināti Pasaules tirdzniecības centra spridzināšanas lietā.
 6. marts — referendumā Moldovā tika izlemts neapvienoties ar Rumāniju.
 15. marts — ASV spēki atstāja Somāliju.

 Aprīlis 
 6. aprīlis — Ruandas prezidents Zuvenals Habiarimana un Burundijas prezidents Kipriens Ntariamira gāja bojā, kad to lidmašīna tika notriekta ar raķeti netālu no Kigali, Ruandā.
 7. aprīlis — Kigali, Ruandā sākās Ruandas genocīds.
 16. aprīlis — referendumā Somijā tika atbalstīta pievienošanās Eiropas Savienībai.
 27. aprīlis — Dienvidāfrikas Republikā notika pirmās vēlēšanas, kurās ļauts piedalīties visu rasu pārstāvjiem.
 30. aprīlis — kvalifikācijas braucienos gāja bojā Austrijas F1 pilots Rolands Racenbergers.

 Maijs 
 1. maijs — pēc smagas avārijas Sanmarīno Grand Prix sacīkstēs gāja bojā trīskārtējais F1 čempions brazīlietis Airtons Senna.
 4. maijs — Izraēlas premjerministrs Ichaks Rabins un Palestīnas Atbrīvošanas organizācijas līderis Jāsirs Arafāts paraksta vienošanos par palestīniešu pašpārvaldes izveidi.
 6. maijs — pēc septiņu gadu celtniecības tika atklāts dzelzceļa Lamanša tunelis, kas savienoja Apvienoto Karalisti ar Franciju.
 10. maijs — par pirmo melnādaino Dienvidāfrikas Republikas prezidentu kļuva Nelsons Mandela.
 12. maijs:
 hokejs kļuva par Kanādas oficiālo ziemas sporta veidu.
 negaidīti nomira Apvienotās Karalistes leiboristu partijas līderis Džons Smits.
 17. maijs — Malāvijā notika pirmās daudzpartiju vēlēšanas.

 Jūnijs 
 14. jūnijs — Ņujorkas "Rangers" izcīnīja pirmo NHL titulu 54 gadu laikā.
 15. jūnijs — Izraēla un Vatikāns nodibināja pilnas diplomātiskās attiecības.
 23. jūnijs — Starptautiskā Olimpiskā komiteja svinēja simts gadu jubileju.
 28. jūnijs — Japānas reliģiskas grupas Aum Šinrikjo dalībnieki izlaida zarīna gāzi Macumoto; 7 cilvēki gāja bojā, 660 hospitalizēti.

 Jūlijs 
 2. jūlijs:
 Kolumbijas futbolists Andress Eskobars tika nošauts Medeljinā. Tiek uzskatīts, ka viņš tika nogalināts par to, ka iesita bumbu pats savos vārtos Pasaules kausa spēlē.
 Azerbaidžānas galvaspilsētā Baku eksplodēja metro ielikta bumba. Tika nogalināti 123 cilvēki un vēl 40 ievainoti.
 7. jūlijs — Ziemeļjemenas spēki ieņēma Adenu.
 15.—21. jūlijs — Šūmeikera—Levi komētas 9 atliekas nokrita uz Jupitera.
 17. jūlijs — savu ceturto pasaules čempionu titulu futbolā izcīnīja Brazīlijas izlase, finālā uzveicot Itāliju ar 3:2 soda sitienu sērijā (pamatlaika rezultāts — 0:0).
 25. jūlijs — Izraēla un Jordānija noslēdza miera līgumu, kas formāli beidza karastāvokli kopš 1948. gada.

 Augusts 
 Augusts — izveidota islandiešu postroka grupa — Sigur Rós.
 1. augusts — ugunsgrēks iznīcināja Noridžas bibliotēku Apvienotajā Karalistē.
 12. augusts — streiku uzsāka Augstākās beisbola līgas beisbolisti.
 31. augusts — Krievijas armija atstāja Igauniju.

 Septembris 
 3. septembris — Krievija un Ķīnas Tautas republika parakstīja vienošanos, pēc kuras raķetes vairs netika notēmētas uz pretējo valstu mērķiem.
 19. septembris — ASV spēki bez asins izliešanas izcēlās Haiti, lai atjaunotu likumīgā prezidenta Žana-Betrāna Aristīda varu.
 28. septembris — Baltijas jūrā nogrima kuģis Estonia, bojā gāja 852 cilvēki.

 Oktobris 
 12. oktobris — NASA zaudēja sakarus ar Veneras zondi Magellan pēc tam, kad tā kontrolēti tika novirzīta planētas atmosfērā.
 15. oktobris — Haiti atgriezās prezidents Žans Bertrāns Aristīds pēc trim trimdā ASV pavadītiem gadiem.
 31. oktobris — ASV dibināts Nāves ielejas nacionālais parks.

 Novembris 
 5. novembris — ASV eksprezidents Ronalds Reigans paziņoja par to, ka viņam ir Alcheimera slimība.
 13. novembris — Zviedrijas iedzīvotāji referendumā nobalsoja par iestāšanos Eiropas Savienībā.
 18. novembris — dibināta Igaunijas Reformu partija.
 20. novembris — Angolas valdība un nemiernieku organizācija UNITA parakstīja Lusakas protokolu.

 Decembris 
 11. decembris — Krievijas prezidents Boriss Jeļcins apstiprināja karaspēka ievešanu Čečenijā.
 15. decembris — izlaista tīmekļa pārlūkprogrammas Netscape Navigator pirmā versija.

 Kultūra 
 12. februāris — tika nozagta slavenā Edvarda Munka glezna "Kliedziens".
 1. marts — rokgrupa Nirvana sniedza savu pēdējo koncertu, Minhenes pilsētā, Vācijā.
 21. marts — tika pasniegtas Amerikas Kinoakadēmijas balvas. Stīvena Spīlberga filma "Šindlera saraksts" ieguva 7 balvas, tostarp balvu par labāko filmu.
 8. aprīlis — grupas Nirvana solists Kurts Kobeins tika atrasts miris savās mājās. Viņa draugi un radinieki apgalvoja, ka ir redzējuši viņu pirms 3 dienām dzīvu. Kobeina nāve tiek uzskatīta par pašnāvību.
 22. septembris — tika parādīta populārā ASV seriāla "Draugi" pirmā sērija.
 3. decembris — Sony izlaida spēļu konsoli PlayStation.

 Dzimuši 
Janvāris
 12. janvāris — Emre Džans (Emre Can), vācu futbolists
 15. janvāris — Ēriks Daiers (Eric Dier), angļu futbolists
Februāris
 1. februāris — Džūlija Gārnere (Julia Garner), amerikāņu aktrise
 8. februāris — Hakans Čalhanoglu (Hakan Çalhanoğlu), turku futbolists
 6. februāris — Čārlijs Hītons (Charlie Heaton) angļu aktieris un mūziķis
 23. februāris — Dakota Faninga (Dakota Fanning), amerikāņu aktrise
 24. februāris — Raiens Freizers (Ryan Fraser), skotu futbolists
Marts
 1. marts — Džastins Bībers (Justin Bieber), kanādiešu dziedātājs
 3. marts — Abdulajs Turē (Abdoulaye Touré), Gvinejas futbolists
 7. marts — Džordans Pikfords (Jordan Pickford), angļu futbolists
 9. marts — Leila Adžametova (Leylâ İlyas qızı Acametova), Krimas tatāru izcelsmes Ukrainas vieglatlēte
 10. marts — Kristians Nergords (Christian Nørgaard), Dānijas futbolists
 11. marts — Endrū Robertsons (Andrew Robertson), skotu futbolists
 14. marts — Ansels Elgorts (Ansel Elgort), amerikāņu aktieris
Aprīlis
 7. aprīlis — Roberto Galjardīni (Roberto Gagliardini), itāļu futbolists
 8. aprīlis — Kārlis Lasmanis, latviešu basketbolists
 12. aprīlis — Sīrša Ronana (Saoirse Ronan), īru izcelsmes amerikāņu aktrise
 26. aprīlis — Odisejs Vlahodims (Οδυσσέας Βλαχοδήμος), grieķu futbolists
Maijs
 6. maijs:
 Mateo Kovačičs (Mateo Kovačić), horvātu futbolists
 Huans Muso (Juan Musso), Argentīnas futbolists
 14. maijs — Markiņuss (Marquinhos), brazīliešu futbolists
 20. maijs — Pjotrs Zeliņskis (Piotr Zieliński), poļu futbolists
 24. maijs — Emma Makeona (Emma McKeon), austrāliešu peldētāja
 27. maijs — Šonesijs Bārbers (Shawnacy Barber), ASV dzimis Kanādas vieglatlēts (miris 2024. gadā)
 28. maijs — Džons Stounss (John Stones), angļu futbolists
Jūnijs
 15. jūnijs — Injaki Viljamss (Iñaki Williams), Ganas futbolists
 28. jūnijs — Alesio Kranjo (Alessio Cragno), itāļu futbolists
Jūlijs
 6. jūlijs — Hoans Hordans (Joan Jordán), spāņu futbolists
 17. jūlijs — Viktors Lindelēfs (Victor Lindelöf), zviedru futbolists
 20. jūlijs — Solijs Mārčs (Solly March), angļu futbolists
Augusts
 8. augusts — Šansels Mbemba (Chancel Mbemba), Kongo DR futbolists
 10. augusts — Bernardu Silva (Bernardo Silva), portugāļu futbolists
 17. augusts — Taisa Fārmiga (Taissa Farmiga), amerikāņu aktrise
 18. augusts — Morgans Sansons (Morgan Sanson), franču futbolists
Septembris
 8. septembris — Brunu Fernandešs (Bruno Fernandes), portugāļu futbolists
 16. septembris — Aleksandrs Mitrovičs (Александар Митровић), serbu futbolists
 23. septembris — Jerri Mina (Yerry Mina), kolumbiešu futbolists
Oktobris
 18. oktobris — Džons Makgins (John McGinn), skotu futbolists
 27. oktobris — Kurts Zumā (Kurt Zouma), franču futbolists
Novembris
 22. novembris — Deikars Montgomerijs (Dacre Montgomery), austrāliešu aktieris
 25. novembris — Stanislavs Lobotka (Stanislav Lobotka), slovāku futbolists
Decembris
 4. decembris — Leandro Trosārs (Leandro Trossard), beļģu futbolists
 8. decembris — Rahīms Stērlings (Raheem Sterling), angļu futbolists
 19. decembris — Katrina Lehisa (Katrina Lehis), igauņu paukotāja
 28. decembris — Ādams Pītijs (Adam Peaty), angļu peldētājs

 Miruši 
 20. janvāris — Mets Bazbijs (Matt Busby), skotu futbolists un treneris (dzimis 1909. gadā)
 2. februāris — Marija Gimbutiene (Marija Gimbutienė), lietuviešu/amerikāņu arheoloģe (dzimusi 1921. gadā)
 6. februāris — Džozefs Kotens (Joseph Cotten), amerikāņu aktieris (dzimis 1905. gadā)
 7. februāris — Vitolds Lutoslavskis (Witold Lutosławski), poļu komponists (dzimis 1913. gadā)
 14. februāris — Andrejs Čikatilo (Андрей Чикатило), krievu sērijveida slepkava (dzimis 1936. gadā)
 4. marts — Džons Kendijs (John Candy), kanādiešu aktieris (dzimis 1950. gadā)
 6. marts — Melina Merkuri (Μελίνα Μερκούρη), grieķu aktrise un politiķe (dzimusi 1920. gadā)
 9. marts — Fernando Rejs (Fernando Rey), spāņu aktieris (dzimis 1917. gadā)
 5. aprīlis — Kurts Kobeins (Kurt Cobain), ASV mūziķis (dzimis 1967. gadā)
 22. aprīlis — Ričards Niksons (Richard Nixon), ASV prezidents (dzimis 1913. gadā)
 30. aprīlis — Rolands Racenbergers (Roland Ratzenberger), Austrijas autosportists (dzimis 1960. gadā)
 1. maijs — Airtons Senna (Ayrton Senna), Brazīlijas autosportists (dzimis 1960. gadā)
 29. maijs — Ērihs Honekers (Erich Honecker), VDR politiķis (dzimis 1912. gadā)
 14. jūnijs — Henrijs Mansīni (Henry Mancini), amerikāņu komponists (dzimis 1924. gadā)
 2. jūlijs — Andress Eskobars (Andrés Escobar), Kolumbijas futbolists (dzimis 1967. gadā)
 12. maijs — Džons Smits (John Smith), britu politiķis (dzimis 1938. gadā)
 8. jūlijs — Kims Irsens (김일성), Ziemeļkorejas līderis (dzimis 1912. gadā)
 16. jūlijs — Džulians Švingers (Julian Schwinger), ASV fiziķis (dzimis 1918. gadā)
 29. jūlijs — Dorotija Kraufuta Hodžkina (Dorothy Crowfoot Hodgkin), angļu bioķīmiķe (dzimusi 1910. gadā)
 11. septembris — Džesika Tendija (Jessica Tandy), angļu aktrise (dzimusi 1909. gadā)
 17. septembris — Kārlis Popers (Karl Popper), austriešu/britu filozofs (dzimis 1902. gadā)
 19. augusts — Lainuss Polings (Linus Pauling), ASV ķīmiķis (dzimis 1901. gadā)