Hans

Hans, arī Kagans (no tjurk. Hagan, Hakan, Kagan, Kaan — valdnieks, monarhs) ir Eirāzijas stepju tautās augstākais tituls, suverēns monarhs. Sākotnēji neatkarīgas cilts vēlēts vadonis. Ar laiku titulu sāk mantot. Pēc pirmā tjurku kaganāta VI gs. — suverēns valdnieks, pēc statusa līdzvērtīgs eiropiešu karalim, princim, lielhercogam, lielkņazam.

Pirmo reizi rakstītos avotos fiksēts III gs. sjaņbiešu ciltīs (mūsdienu Ziemeļķīna un Mongolija). IV gs. sākumā to pārņēma žužaņu (žuaņžuaņi - 蠕蠕, piņj. Ruǎnruǎn) valstī, bet V gs. no tiem šo titulu pārņēma avāri un tjurki.

 Valstis, kurās lietots šis tituls 

 Avāru kaganāts (562.-823.) - monarha tituls
 Tjurku kaganāts (552.-745.) - monarha tituls
 Hazāru kaganāts (650.-969.) - monarha tituls
 Bulgārijas valsts (681.-1018.) - pirmo monarhu tituls (līdz 864.)
 Sariras valsts (Kaukāzā, Dagestānā, IX gs.) - viens no monarha tituliem bija "kalnu kagans"
 Kijivas Krievzeme - lielkņazu Vladimira Svētā (~960.-1015.) un Jaroslava Gudrā (~978.-1054.) tituls, kā arī Čerņigovas un Tmutarakaņas kņaza Oļega (†1115.) tituls
 Karahanīdu kaganāts (840.-1212.) - monarha tituls
 Mongoļu impērija - monarha tituls
 Horezmas sultanāts — viens no dzimtas aristokrātijas tituliem, pēc ranga līdzvērtīgs eiropiešu kņazs vai grāfs
 Osmaņu impērijā viens no sultāna papildu tituliem
 XVI gs. Azerbaidžānā un Irānā (Sefevidu dinastija) hans bija provinces pārvaldnieks, viens no aristokrātijas tituliem

Centrālāzijā tituls varēja piederēt tikai tore — tiešam Čingishana pēctecim.

 Altan-han 

Altan-hans (mong. Алтан-хан — Zelta Hans; tjurk. Altin-han) — XIII gs. tā tika dēvēti džurčeņu dinastijas imperatori Ķīnā, Dzjiņ impērijā.
 XVI gs. tā sevi dēvēja tumetu cilts valsts valdnieki (no Amdo klana).
 XVII gs. - hotogoitu cilts valsts valdnieku tituls.

 Ārējās saites 

Kategorija:Āzijas valdnieku tituli