Urla (subkultūra)

Urla jeb gopņiks () ir subkultūras pārstāvis Krievijā, Ukrainā, Baltkrievijā un citās pēcpadomju valstīs, kurš parasti ir nācis no strādnieku šķiras guļamrajoniemBeiträge der Europäischen Slavistischen Linguistik (POLYSLAV)., https://www.youtube.com/watch?v=y90yaLFoYoA  Volume 8, 2005, , p. 237  un bieži vien uzaudzis nabadzīgā un mazizglītotā ģimenē ar zemiem ienākumiem. Gopņiku subkultūras saknes meklējamas Krievijas Impērijas beigās, un tā attīstījās 20. gadsimtā daudzās Padomju Savienības pilsētās.

Gopņikiem un viņu kultūru aizguvušajiem urlām ir raksturīgs īpašs, sportisks ģērbšanās stils (visbiežāk tieši sporta apģērbs) un gopņiku pasaules uzskatu veido viņu dzīvesveids, kas saistās ar agresīvas, nekulturālas un noziedzīgas uzvedības piekopšanu, lamu vārdu lietošanu, smēķēšanu un alkoholisko dzērienu patērēšanu. Šajā vidē ir populāra cietumus un kriminālo dzīvesveidu romantizējoša mūzika, tā sauktais “krievu šansons”, kā arī tehno un vēlākā laikā reps. Krievijas Liberāli demokrātiskās partijas Maskavas nodaļas vadītājs gopņikus 2000. gados nosauca par galveno politisko spēku valstī un viņa partijas elektorātu.Марк Эймс и Яша Левин. В поисках гопников: Exile устраивает сафари в России // The Exile, перевод InoPressa.ru

 Etimoloģija 
Vārda cilme ir neskaidra un par to ir vairākas teorijas. Iespējams, vārds „urla” cēlies no krievu abreviatūras URL — ‘kriminālmeklēšanā esoša persona’ (УРЛ — ‘уголовно разыскиваемое лицо’).Kas ir urlas? Atbilde “LA” lasītājai. Latvijas Avīze. 2016. gada 2. janvāris. Tāpat pastāv versija, ka nosaukums cēlies no krievu valodas vārda oрёл (ērglis) kā ironiska metafora, jo 20. gadsimta 90. gadu sākumā par oрёл sevi esot dēvējušas ar noziedzību saistītas ietekmīgas personas.

 Raksturojums 

Lai gan terminu latviski biežāk lieto, runājot par Latviju, tai līdzīgas subkultūras ir sastopamas citās valstīs, piemēram, Krievijā, kur to sauc par gopņikiem () vai španu (), bet Anglijā savukārt ir sastopami čavi ().

No sporta apģērbu zīmoliem urlu un arī gopņiku subkultūrā īpašu vietu ieņem Adidas, kas Padomju Savienībā lielu popularitāti ieguva pēc 1980. gada Maskavā notikušajām olimpiskajām spēlēm, kurās Adidas sporta apģērbu un apavus valkāja PSRS sportisti, bet jo īpaši 1990. gados, kad no Ķīnas un Turcijas masveidā ieplūda lēti un plaši pieejami Adidas pakaļdarinājumi. Treniņtērpus bija pieņemts valkāt komplektā ar balles kurpēm jeb tā sauktajām laķenēm.

Latvijā subkultūrai veltīta tīmekļa vietne urlas.lv, kurā publicēti dažādi izklaidējoši raksti, attēli un video, kā arī notiek ar subkultūru saistītas diskusijas. Vietne gan izpelnījusies kritiku par cilvēku apvainošanu, bez atļaujas tajā pārpublicējot viņu fotogrāfijas, ko daži vērtē kā starptautu naida kurināšanu.

 Attieksme 

Mūsdienu latviešu vidū pret urlu subkultūru attiecas ļoti negatīvi un bieži vien izteikumus par urlām mēdz saistīt ar nacionālismu. 2013. gadā savā Twitter kontā Nacionālās apvienības "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" valdes loceklis Jānis Iesalnieks par „noziedzīgu urlēnu” netieši nodēvēja ASV apsūdzēto Latvijas hakeri Denisu Čalovski, piebilstot, ka no tādiem atbrīvoties atbilstu VL-TB/LNNK nostādnēm, izraisot negatīvu sabiedrības reakciju.

Latviešu jauniešu vienkāršrunā par „urlām” visbiežāk tiek dēvēti neattīstīti jaunieši vai treniņbiksēs ģērbušies krievi. Tāpat latviešu leksikā par urlām nievājoši tiek dēvēti arī „jaunieši ar intelekta neskartām sejām” un nekulturāli, bezkaunīgi huligāni.

 Atsauces 

Kategorija:Vienkāršruna
Kategorija:Sociālās grupas