Karaļauči

Karaļauči, Kēnigsberga (, prūšu: Kunnegsgarbs — ‘ķēniņkalns’) jeb Kaļiņingrada () ir Krievijas Federācijā ietilpstoša pilsēta valsts galējos rietumos, neaizsalstoša Baltijas jūras osta un eksklāva Kaļiņingradas apgabala centrs.

 Nosaukums 
Prūsijas krusta karu laikā 13. gadsimtā seno prūšu pilsētu Tvanksti (Twangste) Bohēmijas karalim Otokaram II Pšemislam par godu nosauca par Kēnigsbergu. Karaļa vārds saglabājies arī citu valodu nosaukumos (, ), arī latviešu valodā to tradicionāli sauc par Karaļaučiem.

Pēc PSRS aneksijas 1946. gadā pilsētu pārdēvēja PSRS Augstākās padomes priekšsēdētāja Mihaila Kaļiņina vārdā.

2023. gadā vairākās Eiropas valstīs ierosināja pārdēvēt Kaļiņingradu tās vēsturiskajā vārdā. 2023. gada maijā Latvijas Valsts valodas centra Latviešu valodas ekspertu komisija ieteica Kaļiņingradas krieviskā nosaukuma "Kaļiņingrada" vietā lietot baltisko nosaukumu Karaļauči vai vācisko nosaukumu Kēnigsberga. Līdzīgi lēmumi pieņemti arī citās valstīs, tā 2023. gada maijā Polijas Ģeogrāfisko nosaukumu standartizācijas komisija nolēma poļu valodā mainīt pilsētas oficiālo nosaukumu no Kaliningrad uz Królewiec.

 Vēsture 
1255. gadā Vācu ordenis Sembas zemē nopostītās prūšu pils vietā pie Prēgeles upes sāka celt Kēnigsbergas cietoksni ().

14. gadsimtā pilsēta kļuva par Hanzas savienības locekli. 1457. gadā Vācu ordenis pārcēla savu galvaspilsētu no Marienburgas uz Kēnigsbergu. 1544. gadā nodibināta Alberta Universitāte. 1547. gadā Kēnigsbergā Martīns Mažvīds publicēja katehismu, kas bija pirmais publicētais teksts lietuviešu valodā. 1701. gadā Brandenburgas kūrfists Frīdrihs III Kēnigsbergā tika kronēts par Prūsijas karali Frīdrihu I.

Septiņgadu kara laikā 1757. gadā Krievijas Impērijas karaspēks ģenerālanšefa Fermora vadībā no Kurzemes hercogistes teritorijas iebruka Austrumprūsijā, 1757. gada 31. decembrī ķeizariene Elizabete izdeva ukazu par Kēnigsbergas iekļaušanu Krievijas Impērijas sastāvā. Pēc pilsētas okupācijas 1758. gada 24. janvārī tās pilsoņi deva uzticības zvērestu ķeizarienei. Par Kēnigsbergas ģenerālgubernatoru kļuva Vilhelms fon Fermors, no 1758. gada 30. marta līdz 1760. gada beigām Nikolajs Frīdrihs fon Korfs. Pēc 1762. gada maijā parakstītā Pēterburgas miera līguma Krievijas Impērija atteicās no anektētās Prūsijas Karalistes daļas. 1783. gadā pilsētā iznāca pasaulē pirmais sekulārais izdevums ivritā.

Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā Lielbritānijas Karaliskie Gaisa spēki pilsētu smagi sabombardēja. 1945. gada februārī-aprīlī Sarkanā armija smagās kaujās ieņēma pilsētu. No pirmskara 316 000 iedzīvotājiem pilnīgi sagrautajā pilsētā bija palikuši aptuveni 50 000, kurus no 1945. līdz 1950. gadam deportēja uz Vāciju. 1945. gadā Potsdamas miera konferencē Kēnigsbergu un Austrumprūsijas ziemeļdaļu nodeva PSRS pārvaldībā uz 50 gadiem. Jauniegūtajā teritorijā nometināja ieceļotājus no Krievijas un Baltkrievijas. No 1950. gada Kaļiņingradas apgabalu pārvērta par vienu no vismilitarizētākajiem reģioniem pasaulē, kas bija slēgts ārzemniekiem.

Pēc PSRS sabrukuma 1991. gadā Kaļiņingradas apgabals kļuva par Krievijas Federācijas eksklāvu, ko ietver Lietuva un Polija. Karaļaučos atrodas Krievijas Baltijas flotes (Дважды Краснознамённый Балтийский флот) galvenais štābs.

Pēc īpašās ekonomiskās zonas izveides Karaļaučos uzbūvēja automašīnu Cadillac, Hummer un BMW rūpnīcas.

No Karaļaučiem uz Poliju ir saglabājusies normālplatuma dzelzceļa līnija.

 Klimats 
 Mēnesis Jan Feb Mar Apr Mai Jūn Jūl Aug Sep Okt Nov Dec Gadā Rekordaugsta temperatūra (°C)12.715.623.027.930.633.536.336.531.226.419.413.336.5 Vidējā augstākā temperatūra (°C)1.32.36.111.617.720.422.022.117.211.95.32.411.7 Vidējā temperatūra (°C)-1.9-1.41.76.612.115.417.417.112.78.23.1-0.17.6 Vidējā zemākā temperatūra (°C)-3.8-3.2-0.82.77.410.612.912.88.85.10.3-1.94.2 Rekordzema temperatūra (°C)-32.5-33.3-21.7-5.6-3.10.74.51.6-2.0-11.2-18.7-25.6-33.3 Vidējais nokrišņu daudzums (mm)624645405178748483857878804

 Dzimuši 

Kēnigsbergā dzimuši:
 Prūsijas karalis Frīdrihs I (Friedrich I., 1657—1713)
 vācu matemātiķis Kristiāns Goldbahs (Christian Goldbach, 1690—1764)
 vācu filozofs Imanuels Kants (Immanuel Kant, 1724—1804)
 vācu filozofs Johans Georgs Hāmanis (Johann Georg Hamann, 1730—1788)
 vācu rakstnieks E. T. A. Hofmanis (E. T. A. Hoffmann, 1776—1822)
 vācu komponists Oto Nikolai (Otto Nicolai, 1810—1849)
 vācu fiziķis Gustavs Roberts Kirhofs (Gustav Robert Kirchhoff, 1824—1887)
 vācu ķīmiķis Oto Vallahs (Otto Wallach, 1847—1931)
 vācu matemātiķis Dāvids Hilberts (David Hilbert, 1862—1943)
 vācu ģeogrāfs Ērihs fon Drigalskis (Erich von Drygalski, 1865—1949)
 vācu māksliniece Kēte Kolvica (1867—1945)
 vācu fiziķis Arnolds Zommerfelds (Arnold Sommerfeld, 1868—1951)
 vācu arhitekts Bruno Tauts (Bruno Taut, 1880—1938)
 bioķīmiķis Fricis Alberts Lipmanis (Fritz Albert Lipmann, 1899—1986)
 vācu lidotājs Gerhards Barkhorns (Gerhard Barkhorn, 1919—1983)
 Latvijas futbolists Mihails Miholaps (1974)
 Kurzemes hercogiene Prūsijas Sofija (Sophie von Preußen, 1582—1610)

 Skatīt arī 
 Kaļiņingradas zoodārzs
 Kēnigsbergas tiltu problēma

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Pilsētas portāls 
 Vēstures hronoloģija (1815—1945) 
 Kaļiņingradas fotogrāfijas 
 Kaļiņingrada enciklopēdijā Мой Город 

Kategorija:Kaļiņingrada
Kategorija:Kaļiņingradas apgabala administratīvais iedalījums
Kategorija:Hanzas pilsētas