Bilskas pagasts

Bilskas pagasts ir viena no Smiltenes novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļos. Robežojas ar sava novada Smiltenes, Launkalnes, Palsmanes un Grundzāles pagastiem, kā arī Valmieras novada Plāņu pagastu un Valkas novada Vijciema pagastu. 

 Daba 
Pagasts atrodas Tālavas zemienes Sedas līdzenumā, Trikātas pacēlumā, austrumos piekļaujas Aumeisteru paugurvalnim. Augstākais punkts () atrodas dienvidos no Meimuriem.

 Reljefa formas 
Apsiņkalns, Lāčkalns, Lielais kalns, Liepu sala.

 Hidrogrāfija 
 Ūdensteces 
 Vija
 Gružupīte
 Kamalda
 Kurmīšupīte
 Rustupīte
 Mēmupīte
 Pubuļupe
 Pirkuļupe
 Sarkaņupe

 Ūdenstilpes 
Bilskas ezers, Sūcis.

 Purvi 
Baltais purvs, Laivas purvs, Nāves purvs, Radzenes purvs, Tīrpurvs.

 Dabas aizsardzība 
Valsts aizsardzībā atrodas Bilskas aleja.

 Vēsture 
Bilskas pagasts izveidojies no Valkas apriņķa Bilskas, Jaunbilskas un Mēru muižu pagastiem. 
Pēc 1920. gada zemes reformas Vecbilskas muiža (Alt-Bilskenshof) sadalīta 26 vienībās 522 ha kopplatībā, Jaunbilskas muiža (Neu-Bilskenshof) sadalīta 31 vienībā 538 ha kopplatībā, Raudas muiža (Raudiņas, Raudenhof) 15 vienībās 294 ha kopplatībā, bet Bānūzis (Bahnus) 13 vienībās 275 ha, Pāpiņa muiža (Pāpiņas, Papenhof) 7 vienībās 175 ha, Zeltiņa muiža (Selting, Seltingshof) 9 vienībās 77 ha kopplatībā.

1935. gadā tā platība bija 92,6 km² un pagastā dzīvoja 1448 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Bilskas un Kalnāju ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Bilskas ciems ietilpis Smiltenes (1949-1959) un Valkas (pēc 1959. gada) rajonos. 1954. gadā Bilskas ciemam pievienoja likvidēto Kalnāju ciemu, 1961. gadā — Aumeisteru ciema kolhoza «Blāzma» teritoriju ar centru Lobērģos. 1971. gadā kolhoza «Draudzība» teritoriju pievienoja Birzuļu ciemam, bet 1977. gadā Birzuļu ciemu likvidēja un tā teritoriju pievienoja Bilskas ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Bilskas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Smiltenes novadā.

 Kultūras pieminekļi 
Dzirkaļu senkapi (Kapiņu sils)
Kalnaegļu pilskalns (Lielais kalns)
Kalnaegļu upurozols (Veldes ozols) - kulta vieta
Lāčkalnu senkapi
Līdaciņu Jāņa kalns ar akmeni - kulta vieta 
Līdaciņu senkapi (Kapu kalniņš) 
Pakuļu viduslaiku kapsēta (Kapu kalns)
Panderu senkapi (Jāņu kalns)
Panderu upurkalns un upurakmens - kulta vieta
Piltiņu pilskalns (Jāņa kalns)
Piltiņu senkapi (Kapu kalniņš, Kravantas)
Vecruiku senkapi (Kapu kakts)

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.OSP

 Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Bilska (pagasta centrs), Lobērģi, Mēri, Zeltiņi.

 Ievērojamas personības  
 Jēkabs Dravnieks (Jēkabs Draviņ-Dravnieks, 1858—1927), skolotājs, grāmatizdevējs un enciklopēdists
 Zigfrīds fon Fēgezaks (Siegfried von Vegesack, 1888—1974), vācbaltiešu vēsturnieks un rakstnieks
 Jānis Ziemeļnieks (1897—1930), latviešu dzejnieks un žurnālists

 Saimniecība 
 Transports 

 Izglītība un kultūra 

 Atsauces 

Kategorija:Vidzeme
Kategorija:Smiltenes novada pagasti