Vimbldonas čempionāts

Vimbldonas čempionāts ir katra gada trešais Grand Slam turnīrs. Tas tiek spēlēts uz zālāja un ir vienlaicīgi vecākais un prestižākais tenisa turnīrs pasaulē. Kopš 1877. gada turnīrs norisinās Londonā, Anglijā.

 Vēsture 
Pirmajā turnīrā, kas norisinājās 1877. gada jūlijā, piedalījās 22 dalībnieki. Sacensības turpinājās četras dienas un beidzās ar finālspēli, kas notika ceturtdien, 19. jūlijā. Uz to pulcējās aptuveni 200 skatītāju. Finālā uzvarēja vietējais iedzīvotājs Spensers Gors, kurš 27 gadu vecumā kļuva ne tikai par Visanglijas kluba čempionāta pirmo uzvarētāju, bet arī par pirmo vēsturē zināmo zālāja tenisa turnīra uzvarētāju.

Sākotnēji čempionāts notika tikai vīriešiem. Sieviešu vienspēļu un vīriešu dubultspēļu sacensības tika ieviestas 1884. gadā. Sieviešu dubultspēles un jauktās spēles pievienoja turnīra programmai 1913. gadā. 1937. gadā čempionāts pirmo reizi tika pārraidīts televīzijā.

Līdz 1967. gadam Vimbldonas turnīrā piedalījās tikai amatieri un šo periodu nosauca par "Amatieru ēru" (). Kopš 1968. gada tas atvērts arī profesionāļiem un šis periods ieguva nosaukumu "Atklātā ēra" (Open era).

 Norises vieta un termiņi 
Vimbldonas turnīrs notiek Visanglijas zālāja tenisa un kroketa kluba () teritorijā Vimbldonā (Londona). Vimbldonas kluba teritorija, ieskaitot autostāvvietas, pārsniedz 42 akrus (17 ha), no kuriem 13,5 akri aizņem čempionāta korti un apkārtējā infrastruktūra.

 Korti 
Pēc tam, kad 1970-to gadu otrajā pusē ASV atklātā čempionāta spēles sāka spēlēt grunts un pēc tam cietā (hard) segumu kortos un 1988. gadā atklātā Austrālijas čempionāta — mākslīgā seguma kortos, Vimbldonas turnīrs palika vienīgais no Gran Slam turnīriem, kas notiek zālāja kortos. Kompleksa teritorijā izvietots 41 zālāja korts, no kuriem 19  izmanto Vimbldonas turnīra norisei. Tie ir Centrālais korts un korti ar numuriem no 1. līdz 12. un no 14. līdz 19.
Galveno kortu sauc par Centrālo kortu (). Centrālajā kortā parasti notiek finālspēles. Tā kā britu laika apstākļi ir grūti prognozējami un lietus nav retums, tad 2009. gadā virs turnīra centrālā korta tika uzcelts izvirzāmais jumts. Mūsdienās Centrālā korta tribīnēs var izvietoties gandrīz 15 tūkstoši skatītāju. Centrālā korta dienvidu tribīnēs atrodas karaliskā loža, kurā ir 74 vietas. Tajā novietojas Apvienotās Karalistes valdošais monarhs, ja viņš pagodina ar apmeklējumu turnīra spēles, kā arī Lielbritānijas un citu valstu karaliskās ģimenes locekļi, valstu vadītāji, augstas militārās un civilpersonas, vadošo mediju pārstāvji un pazīstami spēlētāji. Vaļējajā ziemeļu tribīnē izvietota starptautiskā loža ar 85 vietām, kas galvenokārt paredzētas starptautisko tenisa organizāciju pārstāvjiem.

Arī 1. kortā notiek daudzas svarīgas turnīra spēles. Pirms 2019. gada turnīra notika korta rekonstrukcija, kuras laikā tika uzstādīts izbīdāmais jumts un, vienlaikus, korta ietilpība tika palielināta līdz vairāk nekā 12 300 vietām. 2. un 3. kortu tribīņu ietilpība ir attiecīgi 4000 un 2000 skatītāju vietu, bet visu čempionāta kortu kopējā ietilpība ir 39 tūkstoši vietu.

Vimbldonas kortos nav elektrības apgaismojuma, tāpēc mači jābeidz līdz ar tumsas iestāšanos. Izņēmumi ir Centrālais un 1. korts, kur, pēc izvirzāmā jumta uzstādīšanas, mači var turpināties līdz pulksten 11 vakarā.

 Norises termiņi 
Turnīra sākums, kurš Vimbldonas turnīru vēstures pirmajā posmā notika jūlijā, 1897. gadā tika pārcelts uz jūniju. Ilgu laiku Vimbldonas turnīrs sākas divas nedēļas pēc Francijas atklātā čempionāta beigām, bet kopš 2015. gada pauze starp šīm divām sacensībām ir palielināta līdz trim nedēļām, un, tādējādi, pirmā spēļu diena Vimbldonā notiek jūnija pēdējā pirmdienā. Šis solis tika paredzēts, lai dotu vadošajiem spēlētājiem iespēju pielāgoties zālāja kortiem, kā arī atkopties pēc Francijas atklātā čempionāta.

Turnīrs turpinās divas nedēļas, kurās tiek spēlēti septiņi apļi vienspēļu turnīros un seši — pāru, kā arī junioru (zēnu, meiteņu), ielūgto veterānu un invalīdu (ratiņkrēslos) turnīros.

 Vimbldonas čempionāta turnīri 
Vimbldonas čempionāts sastāv no pieciem galvenajiem turnīriem, četriem junioru turnīriem un septiņiem ielūguma turnīriem.
 Galvenie turnīri 
Pieci galvenie turnīri, iekavās spēlētāju vai pāru (dubultspēlēs) skaits:
 Vīriešu vienspēles (128)
 Sieviešu vienspēles (128)
 Vīriešu dubultspēles (64)
 Sieviešu dubultspēles (64)
 Jauktās dubultspēles (48)

 Junioru turnīri 
Četri junioru turnīri, iekavās spēlētāju vai pāru (dubultspēlēs) skaits:

 Zēnu vienspēles (64)
 Meiteņu vienspēles (64)
 Zēnu dubultspēles (32)
 Meiteņu dubultspēles (32)
Junioru turnīros dubultspēles nenotiek.

 Ielūguma turnīri 
Septiņi ielūguma turnīri, iekavās spēlētāju vai pāru (dubultspēlēs) skaits:

 Ielūguma kungu dubultspēles (8 pāru apļa turnīrs)
 Ielūguma dāmu dubultspēles (8 pāru apļa turnīrs)
 Ielūguma senioru dubultspēles (8 pāru apļa turnīrs)
 Vīriešu ratiņkrēslu vienspēles
 Sieviešu ratiņkrēslu vienspēles
 Vīriešu ratiņkrēslu dubultspēles (4 pāri)
 Sieviešu ratiņkrēslu dubultspēles (4 pāri)

 Spēļu formāts 
Vīriešu vienspēles un vīriešu dubultspēles ir piecu setu spēles (līdz trīs uzvarētiem setiem), visas pārējās spēles ir trīs setu spēles (līdz diviem uzvarētiem setiem). Līdz 2018. gada (ieskaitot), jebkurā setā, izņemot izšķirošo setu — trešo trīs setu mačā un piekto piecu setu mačā, pie rezultāta 6 pret 6 geimi, seta uzvarētāja noteikšanai spēlēja taibreiku, bet izšķirošajā setā uzvarētājam bija jāsasniedz divu geimu pārsvars. Kopš 2019. gada izšķirošā seta garums ir ierobežots, ja rezultāts kļūst 12 pret 12 tiek spēlēts taibreiks.

Visi turnīri, izņemot ielūguma turnīrus, ir izslēgšanas turnīri. Ielūguma kungu, senioru un dāmu turnīri ir apļa turnīri.

Līdz 1921. gadam iepriekšējā gada sacensību uzvarētāji (izņemot sieviešu un jauktās dubultspēles) tika automātiski pielaisti finālā (to sauca par izaicinājuma raundu). Šīs kārtības rezultātā daudzi uzvarētāji vairākus gadus pēc kārtas saglabāja savus titulus, jo varēja atpūsties, kamēr to pretinieks sacentās no sacensību sākuma. Kopš 1922. gada iepriekšējā gada čempioniem, tāpat kā citiem turnīra dalībniekiem, bija jāspēlē jau no turnīra sākuma.

 Dalībnieki 
 Sastāvs un izloze 
Pamatturnīrā vienspēlēs gan vīriešiem, gan sievietēm piedalās 128 spēlētāji. Vīriešu un sieviešu dubultspēļu turnīros piedalās 64 pāri, bet jaukto pāru konkurencē - 48 pāri. Lielākais vietu skaits pamatturnīros tiek nodrošināts spēlētājiem un pāriem, kuri Tenisa profesionāļu asociācijas (ATP) un Sieviešu tenisa asociācijas (WTA) reitingos ieņem augstākās vietas. Pie tam daļa vietu ir rezervēta kvalifikācijas turnīru uzvarētājiem. Vīriešu vienspēlēs ir 16 šādas vietas, sieviešu - 12, savukārt vīriešu un sieviešu dubultspēlēs - 4. Visu šo kategoriju kvalifikācijas turnīri notiek trīs kārtās. Jauktajās dubultspēlēs kvalifikācija atcelta kopš 1991. gada.

Kopš 1977. gada pamatturnīros vairākas vietas tiek piešķirtas tenisistiem, kuri neietilpst reitinga līderos, ar turnīra rīkotājkomitejas lēmumu (wild card), pamatojoties uz viņu iepriekšējiem panākumiem vai ar mērķi radīt interesi skatītāju vidū. Kopš 2003. gada arī starp tenisistiem, kas pretendē wild card ir iespējamas kvalifikācijas spēles. Gadījumā, ja kāds no spēlētājiem, kura tiesības uz dalību pamatturnīrā nodrošina reitings, kvalifikācijas turnīra rezultāti vai wild card, atsakās no dalības turnīrā traumas, slimības vai citu iemeslu dēļ, tad viņa vietu ieņem “laimīgais zaudētājs” () - viens no dalībniekiem, kurš zaudēja pēdējā kvalifikācijas kārtā.

Kopš 1927. gada turnīra dalībnieki, kas tiek uzskatīti par galvenajiem pretendentiem uz augstām vietām, ar izlozes palīdzību tiek izsēti (izlozēti) turnīra režģī ar mērķi novērst favorītu tikšanos pirmajās sacensību kārtās. Kopš 2001. gada vīriešu un sieviešu vienspēlēs izsēto dalībnieku skaits ir bijis 32. Sieviešu vienspēlēs, kā arī vīriešu un sieviešu dubultspēlēs izsēja notiek stingri saskaņā ar vietām, kuras reitingos aizņem atsevišķas tenisistes vai pāri. Vīriešu vienspēlēs 32 izsētie spēlētāji arī tika izvēlēti stingri pēc viņu stāvokļa ATP reitingā, taču kopš 2002. gada viņu ranga relatīvā pozīcija ir atkarīga arī no viņu panākumiem iepriekšējos gados zālienas laukumos. Šim nolūkam tiek izmantota punktu aprēķināšanas formula, kas ietver 100% punktu pašreizējā ATP reitingā, 100% punktu, kas iegūti zāles laukumos pēdējo 12 mēnešu laikā (tātad ieskaitot pagājušā gada Vimbldonas turnīru) un 75% punktu, kas gūti katra spēlētāja veiksmīgākajā  zālāja turnīrā iepriekšējos 12 mēnešus.  

 Uzvarētāji 
GadsVīriešu vienspēlesSieviešu vienspēlesVīriešu dubultspēlesSieviešu dubultspēlesJauktās dubultspēles2025 Janniks Sinners  Iga Švjonteka  Džulians Kešs Loids Glaspūls Elīze Mertensa22x20px|frameless|2022. gada 1. martā WTA paziņoja, ka spēlētājas no Krievijas nedrīkstēs piedalīties sacensībās ar Krievijas vārdu vai karogu Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā dēļ. Veronika Kudermetova  Kateržina Sinjakova Sems Verbēks2024  Karloss Alkarasshttps://sportacentrs.com/teniss/vimbldona/14072024-alkarass_trijos_setos_apspele_dzokovicu_u  Barbora Krejčīkovahttps://sportacentrs.com/teniss/vimbldona/13072024-krejcikova_apspele_paolini_un_triumfe_vim  Harri Helijovāra Henrijs Patens  Kateržina Sinjakova Teilora Taunzendahttps://sportacentrs.com/teniss/vimbldona/14072024-sinakova_taunsenda_uzvar_vimbldonas_dubul  Šuveja Sje Jans Zeliņskis 2023  Karloss Alkarass  Markēta Vondroušova  Veslijs Kolhofs Nīls Skupskis  Šuveja Sje Barbora Strīcova Ludmila Kičenoka  Mate Pavičs2022 Novaks Džokovičs  Jeļena Ribakina  Metjū Ebdens Makss Pērsels   Barbora Krejčīkova Kateržina Sinjakova  Desaira Kravčika Nīls Skupskis2021 Novaks Džokovičs Ešlija Bārtija Nikola Mektičs Mate Pavičs  Šuveja Sje Elīze Mertensa Desaira Kravčika Nīls Skupskis20202019 Novaks Džokovičs Simona Halepa Huans Sevastjans Kavals  Roberts Fara Šuveja Sje Barbora Strīcova Latiša Čana Ivans Dodigs2018 Novaks Džokovičs Angelika Kerbere Maiks Braiens Džeks Soks Barbora Krejčīkova Kateržina Sinjakova Nikola Melihara Aleksandrs Peja2017 Rodžers Federers Garbinje Mugurusa Lukašs Kubots Marselu Melu Jekaterina Makarova Jeļena Vesņina Martina Hingisa Džeimijs Marejs2016 Endijs Marejs Serīna Viljamsa Pjērs-Igs Erbērs Nikolā Maī Serīna Viljamsa Venusa Viljamsa Hetere Vatsone Henrijs Kontinens2015 Novaks Džokovičs Serīna Viljamsa Žans Žuliens Rožērs Horja Teko Martina Hingisa Sanja Mirza Martina Hingisa Leanders Paess2014 Novaks Džokovičs Petra Kvitova Vašeks Pospīšils Džeks Soks Sāra Errāni Roberta Vinči Samanta Stosura Nenads Zimonjičs2013 Endijs Marejs Mariona Bartoli Bobs Braiens Maiks Braiens Šuveja Sje Pena Šuai Kristīna Mladenoviča Daniels Nestors2012 Rodžers Federers Serīna Viljamsa Džonatans Marejs Frederiks Nilsens Serīna Viljamsa Venusa Viljamsa Līza Reimonda Maiks Braiens2011 Novaks Džokovičs Petra Kvitova Bobs Braiens Maiks Braiens Kveta Peške Katarina Srebotņika Iveta Benešova Jirgens Melcers2010 Rafaels Nadals Serīna Viljamsa Jirgens Melcers Filips Pecšners Vanja Kinga Jaroslava Švedova Kāra Bleka Leanders Paess2009 Rodžers Federers Serīna Viljamsa Daniels Nestors Nenads Zimoņičs Serīna Viljamsa Venusa Viljamsa Anna Lena Grēnefelda Marks Noulss2008 Rafaels Nadals Venusa Viljamsa Daniels Nestors Nenads Zimoņičs Serīna Viljamsa Venusa Viljamsa Samanta Stosura Bobs Braiens2007 Rodžers Federers Venusa Viljamsa Arno Klemāns Mihaēls Lodrā Kāra Bleka Lizele Hūbere Jeļena Jankoviča Džeimijs Marejs2006 Rodžers Federers Amēlija Moresmo Bobs Braiens Maiks Braiens Ži Jaņa Dzje Džena Vera Zvonarjova Endijs Rams2005 Rodžers Federers Venusa Viljamsa Stefens Huss Veslijs Mūdijs Kāra Bleka Lizele Hūbere Mērija Pīrsa Mahešs Bupati2004 Rodžers Federers Marija Šarapova Jonass Bjerkmans Tods Vudbridžs  Renē Stabsa Kāra Bleka Kāra Bleka Veins Bleks2003 Rodžers Federers Serīna Viljamsa Jonass Bjerkmans Tods Vudbridžs  Kima Kleistersa Ai Sudžijama  Martina Navrātilova Leanders Paess2002 Leitons Hjūits Serīna Viljamsa Jonass Bjerkmans Tods Vudbridžs  Venusa Viljamsa Serīna Viljamsa Jeļena Ļihovceva Mahešs Bupati 2001 Gorans Ivaniševičs Venusa Viljamsa Donalds Džonsons Džereds Palmers  Renē Stabsa Līza Reimonda Daniela Hantuhova Leošs Fridls 2000 Pīts Samprass Venusa Viljamsa Tods Vudbridžs Marks Vudfords  Venusa Viljamsa Serīna Viljamsa Kimberlija Po Donalds Džonsons1999 Pīts Samprass Lindsija Devenporta Mahešs Bupati Leanders Paess Lindsija Devenporta Korina Morariu Līza Reimonda Leanders Paess1998 Pīts Samprass Jana Novotna Pauls Hārhoiss Jako Eltings  Helēna Sukova Martina Hingisa Serīna Viljamsa Maksims Mirnijs1997 Pīts Samprass Martina Hingisa Tods Vudbridžs Marks Vudfords  Nataļja Zvereva Džidži Fernandesa Helēna Sukova Cirils Suks1996 Rihards Krajičeks Štefija Grāfa Tods Vudbridžs Marks Vudfords Helēna Sukova Martina Hingisa Helēna Sukova Cirils Suks1995 Pīts Samprass Štefija Grāfa Tods Vudbridžs Marks Vudfords Jana Novotna Aranča Sančesa-Vikario Martina Navrātilova Džonatans Starks1994 Pīts Samprass Končita Martinesa Tods Vudbridžs Marks Vudfords Nataļja Zvereva Džidži Fernandesa Helēna Sukova Tods Vudbridžs1993 Pīts Samprass Štefija Grāfa Tods Vudbridžs Marks Vudfords Nataļja Zvereva Džidži Fernandesa Martina Navrātilova Marks Vudfords1992 Andrē Agasi Štefija Grāfa Džons Makinrojs Mihaels Štihs Nataļja Zvereva Džidži Fernandesa Larisa Neilande Cirils Suks1991 Mihaels Štihs  Štefija Grāfa Džons Ficdžeralds Anders Jērids Larisa Neilande Nataļja Zvereva Elizabete Seijersa Džons Ficdžeralds1990 Stēfans Ēdbergs Martina Navrātilova Riks Līčs Džims Pjū Jana Novotna Helēna Sukova Zina Garisone Riks Līčs1989 Boriss Bekers Štefija Grāfa Džons Ficdžeralds Anders Jērids Jana Novotna Helēna Sukova Jana Novotna Džims Pjū1988 Stēfans Ēdbergs Štefija Grāfa Kens Fleks   Roberts Seguso  Štefija Grāfa Gabriela Sabatini  Zina Garisone Šērvuds Stjuarts1987 Pets Kešs Martina Navrātilova Kens Fleks   Roberts Seguso  Klaudija Kode-Kilša Helena Sukova  Džo Djuri Džeremijs Beitss1986 Boriss Bekers Martina Navrātilova Jūakims Nīstrems Matss Vilanders Martina Navrātilova Pema Šraivere  Ketija Džordana Kens Fleks1985 Boriss Bekers Martina Navrātilova Heincs Gintharts  Balāžs Taroci Ketija Džordana Elizabete Seijersa Martina Navrātilova Pols Maknami1984 Džons Makinrojs Martina Navrātilova Pīters Flemings   Džons Makinrojs Martina Navrātilova Pema Šraivere  Vendija Tērnbula Džons Loids 1983 Džons Makinrojs Martina Navrātilova Pīters Flemings   Džons Makinrojs  Martina Navrātilova Pema Šraivere  Vendija Tērnbula Džons Loids1982 Džimijs Konorss Martina Navrātilova Pīters Maknāmara Pols Maknami Martina Navrātilova Pema Šraivere  Ena Smita Kevins Karens1981 Džons Makinrojs Krisa Everte Pīters Flemings   Džons Makinrojs Martina Navrātilova Pema Šraivere Betija Stove Frū Makmilans1980 Bjērns Borgs Ivonna Gulagonga-Kolija Pīters Maknāmara Pols Maknami Ketija Džordana Ena Smita Treisija Ostina Džons Austins1979 Bjērns Borgs Martina Navrātilova Pīters Flemings   Džons Makinrojs Billija Džīna Kinga Martina Navrātilova Grīra Stīvensa Bobs Hjūits1978 Bjērns Borgs Martina Navrātilova Bobs Hjūits Frū Makmilans Kerija Melvila Rīda Vendija Tērnbula Betija Stove Frū Makmilans1977 Bjērns Borgs Virdžīnija Veida Ross Keiss Džefs Māsterss Helēne Gūrleja Kolija Džoanna Rasela Grīra Stīvensa Bobs Hjūits1976 Bjērns Borgs Krisa Everte Braiens Gotfrīds Rauls Ramiress Martina Navrātilova Krisa Everte Fransuāza Dira Tonijs Ročs1975 Arturs Ešs Billija Džīna Kinga Vits Gerulaitis Sendijs Maiers Enna Kiumura Kadzuko Savamacu Mārgarita Korta Mārtijs Rīsens1974 Džimijs Konorss Krisa Everte Džons Ņūkombs Tonijs Ročs  Ivonna Gulagonga Pegija Mičele Billija Džīna Kinga Ouens Deividsons1973 Jans Kodešs Billija Džīna Kinga Džimijs Konorss Ilie Nestase  Rozmarija Kasalsa Billija Džīna Kinga Billija Džīna Kinga Ouens Deividsons1972 Stens Smits Billija Džīna Kinga Bobs Hjūits Frū Makmilans Billija Džīna Kinga Betija Stove Rozmarija Kasalsa Ilie Nestase1971 Džons Ņūkombs Ivonna Gulagonga Rojs Emersons Rods Leivers Rozmarija Kasalsa Billija Džīna Kinga Billija Džīna Kinga Ouens Deividsons1970 Džons Ņūkombs Mārgarita Korta Džons Ņūkombs Tonijs Ročs Rozmarija Kasalsa Billija Džīna Kinga  Rozmarija Kasalsa Ilie Nestase1969 Rods Leivers Enna Heidona-Džonsa Džons Ņūkombs Tonijs Ročs  Mārgarita Korta Džūdija Tegarta-Daltone Enna Heidona-Džonsa Freds Stolle1968 Rods Leivers Billija Džīna Kinga Džons Ņūkombs Tonijs Ročs  Rozmarija Kasalsa Billija Džīna Kinga  Mārgarita Korta Kens Fletčers
 Tagadējie čempioni 

 Finanses un balvas 
 Organizatora ienākumi 
Tiek uzskatīts, ka Visanglijas kroketa un zālāja tenisa kluba pirmais čempionāts 1877. gadā notika, lai savāktu naudu par laukumu izlīdzināšanas aprīkojumu, un tas ienesa apmēram desmit mārciņu lielu peļņu no dalības un ieejas maksām. Pēc tam turnīrs turpināja gūt peļņu tā organizatoriem katru gadu, izņemot 1895. gadu, kad grāmatvedības grāmatās tika reģistrēti zaudējumi — 33 mārciņas (šis bija gads ar gandrīz rekordzemo dalībnieku skaitu vīriešu vienspēlēs — tikai 18 cilvēki, sieviešu turnīrā piedalījās tikai 9 dalībnieces). 19. gadsimta 90. gadi bija laiks, kad mazinājās interese par Vimbldonas turnīru, un peļņa, kas iepriekšējā desmitgadē vidēji bija 500 mārciņas gadā, no 1892. līdz 1901. gadam samazinājās līdz 180 mārciņām gadā.

Līdz 1906. gadam Visanglijas klubs bija vienīgā organizācija, kas rīkoja Vimbldonas turnīru; kopš 1906. gada turnīra organizēšanas komitejā tika iekļauti Lielbritānijas Zālāja tenisa asociācijas (Lawn Tennis Association (ALT)) pārstāvji, un kopš 1922. gada, kad turnīrs pārcēlās uz jaunu vietu, starp abām struktūrām pastāv oficiāla vienošanās, saskaņā ar kuru ALT saņem ieņēmumus no čempionāta. No 1922. līdz 1939. gadam turnīra vidējā gada peļņa bija aptuveni 10 tūkstoši mārciņu, un 1933. gadā tā pārsniedza 16 tūkstošus.

Pat pirmajā pēckara gadā Vimbldonas turnīrs joprojām bija rentabls uzņēmums, lai gan togad organizatori no tā saņēma tikai 750 mārciņas tīro peļņu - pārējie ieņēmumi tika izmantoti, lai atjaunotu fondus, kas iztukšojās sešos gados, kad čempionāts netika rīkots. Tomēr turpinājumā ienākumi atkal strauji pieauga, jau piecu gadu periodā no 1946. līdz 1950. gadam vidēji gadā sasniedzot 14 tūkstošus, nākamajos piecos gados - 43 tūkstošus un 70. gadu sākumā tuvojoties 80 tūkstošiem gadā. Izaugsme samazinājās pagājušā gadsimta 60. gadu beigās sakarā ar ienākšanu atklātajā ērā: ja 1967. gadā neto peļņa bija aptuveni 55 tūkstoši, tad gadu vēlāk, ņemot vērā 26 tūkstošu mārciņu izmaksu naudas balvu veidā dalībniekiem, ALT ieguva tikai 36 tūkstošus mārciņu. Tomēr, spēcīgāko profesionāļu atgriešanās dēļ, Vimbldonas  īslaicīgais ienākumu kritums tika ātri pārvarēts, un jau 1969. gadā ALT pat pēc balvu naudas atskaitīšanas saņēma vairāk nekā 90 tūkstošus mārciņu.

Turpinājumā ieņēmumi turpināja strauji augt, tāpēc 20. gadsimta pēdējā desmitgadē turnīra rīkotāju peļņa sasniedza aptuveni 250 miljonus mārciņu, no kurām ievērojama daļa tika iegūta, pārdodot tiesības uz televīzijas pārraidēm. Līdz jaunā gadsimta otrās desmitgades sākumam gada peļņa no turnīra pārsniedza 30 miljonus sterliņu mārciņu, taču Zālāja tenisa asociācija tika asi kritizēta par neveiksmīgo šo līdzekļu ieguldīšanu, kas kopumā neved pie Lielbritānijas tenisa progresa.    

 Balvas 
Sākot ar Vimbldonas pirmo turnīru, tā uzvarētājs savā rīcībā uz gadu ieguva sudraba kausu, kas tolaik maksāja 25 ginejas. Pirmais kauss (nosaukts par godu tā dibinātājam par laikraksta Field kausu, ) pārgāja Viljama Renšova mūžīgā īpašumā, kurš 1883. gadā kļuva par pirmo trīskārtēju Visanglijas kluba čempionu. Nākamajā gadā klubs nodibināja jaunu ceļojošo balvu 50 gineju vērtībā, bet pēc trim gadiem arī šī balva nonāca Renšova īpašumā. 1887. gada reglamenta punkts, saskaņā ar kuru spēlētājs, kas trīs reizes kļuvis par uzvarētāju, saņem kausu uz visiem laikiem, tika atcelts, un tajā gadā iegādāto apzeltīto sudraba kausu 100 gineju vērtībā turpina pasniegt līdz šim brīdim. Kausa augstums ir 18 collas (45,7 cm), diametrs — 7 ½ collas (19 cm). Kauss glabājās kluba muzejā, bet čempions savā īpašumā iegūst samazinātu balvas kopiju (kopš 2006. gada ¾ pilnā apmērā). Uz oriģinālā kausa iegravēti visi vīriešu vienspēļu čempioni vārdi līdz 2009. gadam, un pēc tam viņam tika izgatavots paliktnis, uz kura turpina iegravēt jauno čempionu vārdus.

Uzvarētājai sieviešu turnīrā pasniedz apaļu sudraba šķīvi, kura diametrs ir 18 ¾ collas (47,6 cm). Šo šķīvi, kura nosaukums ir Venus Rosewater Dish, pasniedz sieviešu vienspēļu turnīra uzvarētāja kopš tā norises sākuma 1884. gadā. Pēc apbalvošanas ceremonijas šķīvis atgriežas Visanglijas kluba muzejā, bet čempione saņem tā samazinātu kopiju. Kopijas diametrs no 1949. līdz 2006. gadam bija 8 collas, no 2007. gada — 14 collas. Uz oriģinālā šķīvja ir iegravēti gadi un visu sieviešu vienspēļu turnīra uzvarētāju vārdi.

Vīriešu dubultspēļu turnīra uzvarētāju kauss ir vecākā šobrīd esošā balva. To 1879. gadā nodibināja Oksfordas Universitātes Zālāju un tenisa klubs un 1884. gadā ar minimālām dizaina izmaiņām pārsūtīja uz Visanglijas klubu. Balva, kas izgatavota no tīra sudraba un kuras vērtība tās izgatavošanas gadā bija 60 ginejas, ir bļoda ar divām osām, tās augstums ir 9 collas un diametrs — 11 collas. Kopš 1937. gada tiek piešķirta papildu balva ar līdzīgu dizainu, bet atšķirīgu gravējumu.

Kentas hercogienes 1949. gadā apstiprinātā balva par uzvaru sieviešu dubultspēļu turnīrā ir kauss ar vāku un diviem rokturiem, 17 collu augsts un 4½ collas diametrā pamatnē un 6 collas augšējā malā.

Jaukto uzvarētāju kausu 1949. gadā izveidoja 1902. un 1906. gada dubultspēļu čempiona Sidnija Hauarda Smita ģimene. Tā  ir no tīra sudraba izgatavota krūze ar diviem rokturiem un vāku uz augstas kājas, tās augstums ir 17 collas, diametrs pamatnē — 5½, bet augšējā malā 6½ collas. 2001. gadā Visanglijas klubs pasūtīja divas balvas, kas bija identiskas 1949. gadā nodibinātajām balvām, lai apbalvošanas ceremonijas laikā katram no uzvarētājiem tiktu piešķirts atsevišķs kauss. Kopš 1987. gada finālistiem visās piecās kategorijās tiek pasniegti sudraba šķīvji ar Centrālās korta un Visanglijas kluba ēkas attēliem. Šķīvju diametrs, kuru piešķīra vienspēļu finālistiem, līdz 1997. gadam bija 10 collas, 1998. gadā tas tika palielināts līdz 14 collām; dubultspēļu finālisti saņem šķīvjus ar diametru 8 collas. Turklāt visu kategoriju finālists tiek apbalvots ar sudraba un abi pusfinālisti ar bronzas medaļām[144]. Vimbldonas vienspēļu turnīru uzvarētāji kļūst uz mūžu par Visanglijas tenisa un kroketa kluba goda biedriem [80].

Kopš 1949. gada tradicionāli Centrālajā kortā tiek apbalvoti uzvarētāji vīriešu vienspēlēs, bet kopš 1954. gada šī tradīcija ir attiecināma arī  sieviešu vienspēlēs. Balvas uzvarētājiem dubultspēlēs no 1960. gadu vidus parasti tiek pasniegtas karaliskajā ložā. Visbiežāk balvas pasniedz Jorkas hercogs vai viņa sieva, bet Vimbldonas turnīru vēsturē vairākas reizes uzvarētājus apsveicis arī valdošais monarhs (Džordžs VI Vindzors un vēlāk Elizabete II), cits karaliskās ģimenes loceklis vai īpaši pieaicināta slavenība.

 Naudas balvas 
Pirms Visanglijas kluba pirmā čempionāta tika noteiktas divas balvas - “zelta” uzvarētājam un “sudraba” finālistam. Pirmās balvas vērtība bija 12 ginejas, otrās — 7 ginejas; par trešo vietu tika piešķirta balva trīs gineju vērtībā.

Līdz 1881. gadam dalībnieki, kuri turnīrā ieņēma vietas tūlīt pēc uzvarētājiem (līdz piektajai, sestajai vai astotajai vietai ieskaitot) saņēma atpakaļ savu dalības iemaksu. Pēc tam turnīrs ilgu laiku tika uzskatīts par tīri amatierisku, un tā dalībnieki oficiāli ar naudu netika atalgoti; 20. gadsimta piecdesmitajos un sešdesmito gadu pirmajā pusē, no vienas puses, tas noveda pie regulāras labāko spēlētāju aizplūšanas profesionālajā tūrē, un, no otras puses, uz situācijas attīstību, kurā labākie spēlētāji par piedalīšanos saņēma pienācīgas naudas summas, bet nevis kā naudas balvas, bet kā ceļa, uzturēšanās un citu vajadzību “kompensāciju”. Žurnālisti šo status quo nosauca par "viltus amatierismu" ().

Situācija mainījās pēc atklātās ēras sākuma, kad spēlētāju naudas balvas kļuva oficiālas. Pirmajā atklātajā Vimbldonas čempionātā naudas balvu kopsumma bija 26 150 mārciņas, no kurām divus tūkstošus saņēma čempions vīriešu vienspēlēs, bet 750 - sieviešu čempione. Tomēr katrs dalībnieks vismaz kaut ko saņēma, ieskaitot zaudētājus pirmajā kārtā (50 mārciņas vīriešiem un 25 sievietēm). Šīs summas bija pieticīgas salīdzinājumā ar drīzumā notikušo ASV atklāto čempionātu, taču atšķirība bija tā, ka naudas balvas ASV tika saņemtas no sponsoriem, savukārt Anglijas Zālāju tenisa asociācija dalīja spēlētājiem savus turnīra ieņēmumus. Turpmāk balvu maksājumi Vimbldonā strauji pieauga un tikai astoņos gados pieauga vairāk nekā sešas reizes, un sievietēm šī izaugsme bija vēl lielāka, un 1976. gada čempionei tika samaksāts 13 reizes vairāk nekā 1968. gadā — 10 tūkstoši mārciņu. 1975. gadā kopējais balvu fonds pārsniedza 100 tūkstošus mārciņu, bet nepilnus desmit gadus vēlāk, 1984. gadā - miljonu. Desmit miljonu robežu pārsniedza 2005. gadā.

Vimbldonas turnīra uzvarētāji vīrieši kopš 1968. gada saņēma vairāk naudas nekā sievietes. Tikai 2007. gadā asas kritikas rezultātā par šo noteikumu pirmo reizi Vimbldonas vēsturē (un vēlāk arī visos pārējos “Grand Slam” turnīros) tika nolemts izlīdzināt naudas balvu vīriešiem un sievietēm - abu kategoriju atsevišķu pasākumu uzvarētāji saņēma 700 000 sterliņu mārciņu. Tas notika gadu pēc līdzīga soļa Francijas atklātajā čempionātā un 34 gadus pēc vienlīdzīgu balvu izmaksas sākuma ASV atklātajā čempionātā (Austrālijas atklātajā čempionātā naudas balvas oficiāli izlīdzināja 2001. gadā).

Ievērojams Vimbldonas balvu fonda pieaugums notika 2012. un 2013. gadā (attiecīgi par 10 un 40 procentiem). Papildu finansējuma lielākā daļa tika piešķirta, lai palielinātu naudas balvu spēlētājiem, kuri izstājās no cīņas pirmajos apļos un kvalifikācijas turnīrā.  

2013. gadā turnīra kopējais balvu fonds pārsniedza 20 miljonus sterliņu mārciņu. 2014. gadā tas sasniedza 25 miljonus sterliņu mārciņu, un 2017. gadā pārsniedza 30 miljonus robežu, bet 2019. gadā bija 38 miljoni.

 Spēlētāju naudas balvas 2019. gadā 
Naudas balvu summas uzrādītas mārciņās. Dubultspēlēm uzrādīta abu spēlētāju naudas balvu summa.
Kārta Vienspēles Vīriešu un sieviešu dubultspēlesJauktās dubultspēlesKvalifikācijas 1. kārta  7 000 Kvalifikācijas 2. kārta  13 250Kvalifikācijas 3. kārta  22 5001. kārta (vienspēles)  45 0002. kārta (vienspēles)/1. kārta (dubultspēles)  72 000  12 000  17503. kārta (vienspēles)/1. kārta (dubultspēles)  111 000  19 000  3500Astotdaļfināls  176 000  32 000  7000Ceturtdaļfināls  294 000  67 000  14 500Pusfināls  588 000  135 000  29 000Finālists  1 175 000  270 000  58 000Čempions  2 350 000  540 000  116 000

Ranga punkti
Par dalību čempionātā un ieņemtu attiecīgo vietu, vīrieši ATP rangā un sievietes WTA rangā saņem šādu punktu skaitu:

Notikums
|width=80 bgcolor=lime|WFSFQF4R3R2R1RVienspēlesVīrieši20001200720360180904510Sievietes200013007804302401307010DubultspēlesVīrieši20001200720360180900 –Sievietes2000130078043024013010 –

 Tradicijas 
Vimbldonas tradicionālās krāsas ir zaļa un violeta, bet tenisistu formai jābūt gandrīz pilnīgi baltai. Kopš 1963. gada  turnīra noteikumi prasīja   "pārsvarā baltu" formu, bet kopš 1995. gada - "gandrīz pilnīgi baltu". Kopš 2014. gada definīcija ir kļuvusi konkrētāka un pieprasa, lai krāsas, kas nav baltas, būtu norobežotas ar apmali līdz vienam centimetram uz apkakles vai pie piedurkņu un šortu malām. Tāda pati prasība attiecas arī uz cepuru oderi, aproču jostām un zeķēm.

 Rekordi 
Vīrieši kopš 1877. gada
Rekords Ēra Tenisists (-i) Skaits Gads Visvairāk vīriešu vienspēļu titulu pirms 1968:  Viljams Renšovs7 1881–1886, 1889 atklātajā ērā: Rodžers Federers8 2003–2007, 2009, 2012, 2017Visvairāk vīriešu vienspēļu titulu pēc kārtas pirms 1968:  Viljams Renšovs6 1881–1886 atklātajā ērā: Bjērns Borgs   Rodžers Federers5 1976–1980   2003–2007Visvairāk vīriešu dubultspēļu titulu pirms 1968:  Redžinalds Dohertijs   Lorenss Dohertijs8 1897–1901, 1903–1905 atklātajā ērā:  Tods Vudbridžs9 1993–1997, 2000 (ar Marku Vudfordu), 2002–2004 (ar Jonasu Bjerkmanu)Visvairāk vīriešu dubultspēļu titulu pēc kārtas pirms 1968:  Redžinalds Dohertijs   Lorenss Dohertijs5 1897–1901 atklātajā ērā:  Tods Vudbridžs   Marks Vudfords5 1993–1997Visvairāk jaukto dubultspēļu titulu pirms 1968:  Kens Flečers   Viks Seišass4 1963, 1965–1966, 1968 (ar Mārgarita Korta)  1953–1956 (3 ar Dorisu Hārtu, 1 ar Šērliju Friju) atklātajā ērā:  Ouens Deividsons   Leanders Paess  4 1967, 1971, 1973–1974 (ar Billiju Džīnu Kingu)  1999 (ar Līzu Reimondu), 2003 (ar Martinu Navrātilovu), 2010 (ar Karu Bleku), 2015 (ar Martinu Hingisu)Visvairāk titulu kopā (vienspēles, dubultspēles, jauktās dubultspēles) pirms 1968:  Lorenss Dohertijs13 1897–1906 (5 vienspēles, 8 dubultspēles) atklātajā ērā:  Tods Vudbridžs10 1993–2004 (9 dubultspēles, 1 jauktā dubultspēle)

Sievietes kopš 1884. gada
Rekords Ēra Tenisiste (-es) Skaits GadsVisvairāk sieviešu vienspēļu titulu pirms 1968:  Helēna Vilsa8 1927, 1928, 1929, 1930, 1932, 1933, 1935, 1938 atklātajā ērā: / Martina Navrātilova9 1978, 1979, 1982, 1983, 1984, 1985, 1986, 1987, 1990Visvairāk sieviešu vienspēļu titulu pēc kārtas pirms 1968:  Sjūzena Lenglena5 1919, 1920, 1921, 1922, 1923 atklātajā ērā: / Martina Navrātilova6 1982, 1983, 1984, 1985, 1986, 1987Visvairāk sieviešu dubultspēļu titulu pirms 1968:  Elizabete Raiana12 1914 (ar Agnesi Mortoni), 1919, 1920, 1921, 1922, 1923, 1925 (ar Sjūzenu Lenglenu), 1926 (ar Mēriju Braunu), 1927, 1930 (ar Helēnu Vilsu), 1933, 1934 (ar Simonu Matjē) atklātajā ērā: / Martina Navrātilova7 1976 (ar Krisu Everti), 1979 (ar Billiju Džīnu Kingu), 1981, 1982, 1983, 1984, 1986 (ar Pemu Šraiveri)Visvairāk sieviešu dubultspēļu titulu pēc kārtas pirms 1968:  Sjūzena Lenglena   Elizabete Raiana5 1919, 1920, 1921, 1922, 1923 atklātajā ērā:/ Martina Navrātilova   Pema Šraivere
/ Nataļja Zvereva4 1981, 1982, 1983, 1984 1991 (ar Larisu Neilandi), 1992, 1993, 1994 (ar Džidži Fernandesu)Visvairāk jaukto dubultspēļu titulu pirms 1968:  Elizabete Raiana7 1919, 1921, 1923 (ar Rendolfu Likitu), 1927 (ar Frenku Hanteru), 1928 (ar Patriku Spenu), 1930 (ar Džeku Krofordu), 1932 (ar Enrike Maieru) atklātajā ērā: / Martina Navrātilova4 1985 (ar Pols Maknāmi), 1993 (ar Marku Vudfordu), 1995 (ar Džonatanu Starku), 2003 (ar Leanderu Paesu)Visvairāk titulu kopā (vienspēles, dubultspēles, jauktās dubultspēles) pirms 1968:  Elizabete Raiana19 1914–34 (12 dubultspēles, 7 jauktās dubultspēles) atklātajā ērā: / Martina Navrātilova20 1976–2003 (9 vienspēles, 7 dubultspēles, 4 jauktās dubultspēles) abās ērās:  Billija Džīna Kinga20 1961–79 (6 vienspēles, 10 dubultspēles, 4 jauktās dubultspēles)

 Dažādi rekordi 
Rekords Tenisists (-e, -i, -es) Lielums GadsVisvairāk uzvarētās vīriešu vienspēles  Rodžers Federers1012001–2019 (atklātajā ērā)Visvairāk uzvarētās sieviešu vienspēles/ Martina Navrātilova1201973–2004 (atklātajā ērā)Karjeras uzvaru sniegums (%) vienspēles (vīriešiem)   Bjērns Borgs 92.72% (51–4)1973–1981 (atklātajā ērā)Karjeras uzvaru sniegums (%) vienspēles (sievietēm)  Štefija Grāfa 90.36% (75–8) 1984–1999 (atklātajā ērā)Visvairāk finālā uzvarētie geimi   Endijs Rodiks 392009Visvairāk izspēlētie mači (vīriešiem)  Žans Borotra 2231922–39, 1948–64Visvairāk pēc kārtas spēlēja Vimbldonā (vīrieši)  Arturs Gors 301888–1922Visvairāk izspēlētie mači (sievietēm) / Martina Navrātilova 326Visvairāk pēc kārtas spēlēja Vimbldonā (sievietes)  Virdžīnija Veida 261960–1985Visvairāk zaudētie vienspēles fināli (vīriešiem vai sievietēm)  Blanša Binglija   Krisa Everte 7 1885, 1887, 1888, 1891, 1892, 1893, 1901  1973, 1978, 1979, 1980, 1982, 1984, 1985Uzvarētājs ar viszemāko reitingu  (vīriešiem vai sievietēm)  Gorans Ivaniševičs 125 2001Wildcard uzvarētājs (vīrietis vai sieviete)  Gorans Ivaniševičs 2001Uzvarētāja ar viszemāko reitingu (sievietēm)  Venusa Viljamsa 31 (23. izsētā) 2007Visjaunākais čempions (vīriešu vienspēlēs)  Boriss Bekers17 gadi  227 dienas1985Visjaunākā čempione (sieviešu vienspēles)  Lotija Doda15 gadi285 dienas1887Visjaunākais čempions (vīriešu dubultspēlēs)  Denniss Ralstons17 gadi  241 diena1985Visjaunākā čempione (sieviešu dubultspēles)  Martina Hingisa15 gadi282 dienas1996Visvecākais čempions (vīriešiem)  Arturs Gors41 gadi182 dienas1909Uzvarētāji gan zēnu, gan vīriešu vienspēlēs Bjērns Borgs Pets Kešs Stēfans Ēdbergs Rodžers Federers1972 (zēnu), 1976–80 1982 (zēnu), 19871983 (zēnu), 1988, 19901998 (zēnu), 2003-7, 2009, 2012, 2017Uzvarētājas gan meiteņu, gan sieviešu vienspēlēs Kārena Hance Enna Heidona Martina Hingisa Amēlija Moresmo1960 (meiteņu), 19621956 (meiteņu), 1969 (ar laulību uzvārdu Džonsa)1994 (meiteņu), 19971996 (meiteņu), 2006Visgarākais vīriešu fināls pēc laika  Novaks Džokovičs pret  Rodžers Federers4 stundas57 minūtes2019Visgarākais vīriešu mačs pēc laika  Džons Isners pret  Nikolā Maju11 stundas5 minūtes2010Visgarākais vīriešu fināls pēc geimiem  Rodžers Federers pret  Endijs Rodiks77 geimi2009Visgarākais vīriešu mačs pēc geimiem  Džons Isners pret  Nikolā Maju183 geimi2010Visgarākais sieviešu fināls pēc laika Lindsija Devenporta pret  Venusa Viljamsa2 stundas45 minūtes2005Visgarākais sieviešu mačs pēc laika  Čanda Rubina pret  Patrīcija Hai-Boule3 stundas45 minūtes1995Visgarākais sieviešu fināls pēc geimiem   Mārgarita Korta pret  Billija Džīna Kinga46 geimi1970

 Piezīmes 

 Atsauces 

 Literatūra 




 Ārējās saites 



Kategorija:Tenisa turnīri