Rīgas Valsts 1. ģimnāzija

Rīgas Valsts 1. ģimnāzija (saīsinājumā RV1Ģ vai RV1.ģ) ir vispārējās pamata un vidējās izglītības iestāde Rīgā. Tā ir pilsētas senākā skola. Ģimnāzija specializējas matemātikas un valodu padziļinātā apgūšanā. Mācības šajā skolā notiek latviešu valodā. Kopš 1996. gada ģimnāzija piedalās Starptautiskā bakalaurāta mācību programmas realizācijas projektā.

Skolai kā pirmajai Latvijā dibināta absolventu un draugu biedrība ar mērķi finansiāli atbalstīt skolu. Skolā darbojas jauniešu koris "Kamēr...". Kopš 2009. gada Draudzīgā aicinājuma fonda skolu reitingā un kopš 2013. gada (izņemot 2021. gadu) Ata Kronvalda fonda Latvijas skolu reitingā Rīgas Valsts 1. ģimnāzija ieņem pirmo vietu ģimnāziju grupā. Lai iegūtu vietu skolā, ir jāiztur matemātikas konkurss, kurā uz vienu vietu pretendē 8-10 skolēni. 9. klases noslēgumā skolēniem jāiztur vēl viens matemātikas konkurss, lai saglabātu vietu skolā. 2019. gadā konkursam uz 10. klasi pieteicās vairāk nekā tūkstoš Latvijas 9. klašu skolēnu.

 Vēsture 

280px|thumb|Vecā Rīgas Doma klostera skolas ēka pirms nojaukšanas 1888. gadā.
Skolas pastāvēšanai iespējams izsekot līdz pat 1211. gadam, kad bīskaps Alberts Rīgā nodibināja Svētās Marijas katedrāli un pie tās — Livonijas bīskapijas domkapitula klosteri.Schweder A. Die alte Domschule und das heraus vorgegangene Stadt-Gymnasium zu Riga. Riga; Moskau, 1910 Kādā 1239. gada 19. aprīļa dokumentā minēts, ka domkapitula sholastiķis (mācību pārzinis) bijis kanoniķis Heinrihs,Indriķis Šterns. Latvijas vēsture 1180-1290. Rīga, 2002., 403. lpp. kas uzskatāms par pirmo zināmo Rīgas Doma klostera skolas vadītāju. Skola atradās Doma baznīcas krustejā un bija paredzēta katoļu garīdznieku sagatavošanai. Tās mācību programma atbilstoši viduslaiku latīņu skolu tradīcijai bija sadalīta triviuma ciklā — gramatika, retorika un dialektika.

1524. gadā luterāņu sarīkotajos baznīcu grautiņos katoļu Doma klostera skolu slēdza. 1528. gadā Rīgas rāte skolu no jauna atvēra kā laicīgu pilsētas otrās pakāpes skolu un par Domskolas pirmo rektoru iecēla Nīderlandes kalvinistu sludinātāju Jākobu Batusu (Jacobus Battus, miris 1546. gadā). Pēc viņa Domskolas rektori bija Retgers Pistorijs (no 1538) un Hermanis Vilkens (1554—1561), vēlākais Heidelbergas Universitātes rektors, kas savās publikācijās par burvestībām pieminējis Rīgas apkārtnes vilkačus.Jānis Stradiņš. Zinātnes un augstskolu sākotne Latvijā. Rīga, 2009., 108. lpp. Skolā bija trīs klases, kurās mācīja klasiskās valodas, gatavojot tālākām studijām universitātēs. 
280px|thumb|Domskolas skolotāja Johana Gotfrīda Herdera piemineklis pie vecās skolas (Palasta un Mazās skolas ielas stūrī).
Zviedru Vidzemes laikā ar Zviedrijas karaļa Gustava II Ādolfa lēmumu 1631. gadā uz Doma skolas bāzes izveidoja Rīgas Akadēmisko ģimnāziju. Tajā bija trīs augstākās klases, kurās uzņēma pēc piecu klašu Domskolas beigšanas. Pirmie ģimnāzijas profesori bija Hermanis Samsons (ģimnāzijas inspektors), Johans Struborgs un Johans Hēfelns, vēlākie profesori bija Johans Brēvers (filozofija, vēsture, teoloģija), Johans Rihmanis (filozofija), Henings Vite (retorika un vēsture), Johans Pauls Mellers (jurisprudence un matemātika), kas ģimnāzijā izveidoja observatoriju ar diviem teleskopiem. Ģimnāzijā tika rīkoti publiski disputi un priekšlasījumi, kas saglabājušies līdz mūsu dienām. 1656. gadā ģimnāzijas ēka Otrā Ziemeļu kara laikā krievu bombardēšanas dēļ tika nopostīta, un 1675. gadā Zviedrijas karalis Kārlis XI nodibināja otru pilsētas ģimnāziju — Kārļa liceju (latīniski: Schola Carolina), kas atradās pie Sv. Jēkaba baznīcas. Rīgas Akadēmiskā ģimnāzija pie Rīgas Doma darbu atsāka 1678. gadā.

Pēc Rīgas ieņemšanas Lielā Ziemeļu kara laikā 1711. gadā ģimnāzijas klases tika slēgtas, tomēr turpināja darboties Rīgas Domskola, kurā pakāpeniski atjaunojās klasiskās ģimnāzijas tradīcijas. Šajā periodā skolā strādāja vēlākais filozofs Johans Gotfrīds Herders (1764—1769) un rektora amatā bija ievērojamie apgaismības laikmeta darbinieki Karls Filips Mihaels Snells (1780—1787) un Kārlis Gotlobs Zontāgs (no 1788). 1787. gada 12. jūlijā pēc Krievijas ķeizarienes Katrīnas II rīkojuma tika svinīgi atklāta jaunā ģimnāzijas — Rīgas liceja — ēka Pils laukumā 2 (ēka celta 1785.—1787. gadā, arhitekts Matiass Šonss).

1804. gadā Vidzemes guberņas izglītības reformu laikā Domskolu pārveidoja par Rīgas apriņķa galveno mācību iestādi — Rīgas 1. apriņķa skolu, 1861. gadā — par Rīgas reālģimnāziju, kurā mācījās arī Vilhelms Ostvalds (1864—1871), bet 1873. gadā — par Rīgas Pilsētas ģimnāziju (Real- resp. Stadt-Gymnasium zu Riga).Arthur Poelchau: Das Real- resp. Stadt-Gymnasium zu Riga in den ersten dreissig Jahren seines Bestehens 1861–1890: eine Skizze. Riga 1911 (Digitalisat ) Publiskai apskatei Rīgas pilsētas reālģimnāzijā 1869. gadā atklāja Rīgas pilsētas gleznu galeriju. 
300px|thumb|Felsko 1874. gadā projektētā Rīgas Pilsētas ģimnāzijas ēka Raiņa bulvārī 8 (19. gadsimta beigu pastkarte).
1874. gadā pēc Rīgas galvenā arhitekta Johana Daniela Felsko projekta uzcēla tagadējo skolas ēku Raiņa bulvārī 8. Rīgas pilsētas gleznu galerija 1879. gadā pārcēla uz netālo Kerkoviusa namu (tagad Kalpaka bulvārī 4). Šajā laikā skolā mācījušies Jānis Pliekšāns, Pēteris Stučka un citi vēlākie latviešu sabiedriskie darbinieki. Veco skolas ēku pie Doma baznīcas nojauca 1888. gadā, būvējot pilsētas muzeju.

Rusifikācijas periodā 1894. gadā skolu pārveidoja par klasisko ģimnāziju, vēlāk — par valsts ģimnāziju (Государственная гимназия) ar krievu mācību valodu. 1919. gadā Stučkas valdība pārdēvēja to par Rīgas 1. vidusskolu ar latviešu mācību valodu, Latvijas Republikas laikā tika atjaunota Rīgas pilsētas 1. ģimnāzija, kuras direktors ilgu laiku bija Jānis Stiprais  (1922–1935), tad Jānis Lapiņš (1935—1939). Pēc Latvijas okupācijas skolu atkal pārdēvēja par Rīgas 1. vidusskolu un 1944. gadā nosauca tās pirmā direktora Leona Paegles vārdā.
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas skola atguva Rīgas 1. ģimnāzijas vārdu, bet 1996. gada to pārdēvēja par Rīgas Valsts 1. ģimnāziju.

2024. gadā Rīgas dome apstiprināja jaunā mācību satura dabaszinātņu un tehnoloģiju jomu mācību centru izveidi Rīgas 72. vidusskolā un Rīgas Valsts 1. ģimnāzijā par kopējo summu 1 228 000 eiro, no kuriem valsts budžeta aizdevuma apmērs ir 1 105 200 eiro, bet Rīgas pašvaldības budžeta līdzfinansējums – līdz 122 800 eiro.Rīgas skolās un bērnudārzos investēs 14 miljonus eiro lsm.lv 2024. gada 31. maijā

 Skolas nosaukumu maiņas 
Pēc Latvijas Nacionālā arhīva datiem,Rīgas pilsētas Skolu valdes Centra rajona nodaļas Rīgas Valsts 1.ģimnāzija Rīgas Valsts 1. ģimnāzija piedzīvojusi vismaz 15 dažādus nosaukumus:

 1211.—1528. — Domkapitula klostera skola
 1528.—1631. — Rīgas pilsētas Domskola
 1631.—1710. — Rīgas Akadēmiskā ģimnāzija 
 1711.—1804. — Rīgas Domskola (klasiskā ģimnāzija)
 1804.—1860. — Rīgas 1. apriņķa skola
 1861.—1873. — Rīgas Reālģimnāzija
 1873.—1894. — Rīgas Pilsētas ģimnāzija ar reālskolas un ģimnāzijas klasēm (1874. gadā pārcēlās uz tagadējo skolas ēku Troņmantnieka (Raiņa) bulvārī 8) 
 1894.—1895. — 8 klašu klasiskā ģimnāzija
 1896.—1919. — Valsts ģimnāzija
 1919.—1920. — 1. vidusskola
 1920.—1940. — Rīgas pilsētas 1. ģimnāzija
 1940.—1944. — Rīgas 1. vidusskola
 1944.—1990. — Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotā Rīgas L. Paegles 1. vidusskola
 1990.—1996. — Rīgas 1. ģimnāzija
 1996.—pašlaik — Rīgas Valsts 1. ģimnāzija

 Zināmie skolas vadītāji (1229—1919) 
 ap 1239. mācību pārzinis (scholasticus) Domkapitula kanoniķis Heinrihs
 1528.—1538. rektors Jakobs Batuss (Jacobus Battus, miris 1546)
 no 1538. rektors Retgers Pistorijs (Bekers)
 1554.—1561. rektors Hermanis Vilkens (Vilikinds, Vitekinds)
 ap 1576. rektors Georgs Marsovs
 1579.—1589. rektors Heinrihs Mellers
 1589.—1596. rektors un inspektors Johans Rīvijs
 no 1631. ģimnāzijas inspektors Hermanis Samsons
 1669.—1677. rektors Georgs Lauterbahs
 no 1681. rektors Mihaels Pinsderfers (Pinsdörffer) 
 1755.—1765. rektors un inspektors Johans Gothelfs Lindners
 1765.—1780. rektors Gotlībs Šlēgels
 1780.—1787. rektors Karls Filips Mihaels Snells
 1788.–1792. rektors Kārlis Gotlobs Zontāgs
 līdz 1804. rektors Johans Augusts Albanuss
 1876.–1896. direktors Gothards Švēders
 1917.–1919. direktors Bernhards fon Holanders

 Skolas absolventi 
 Eriks Ādamsons, rakstnieks
 Francis Balodis, arheologs un vēsturnieks
 Anete Bērtule, LTV žurnāliste
 Gunārs Birkerts, arhitekts
 Leonīds Breikšs, dzejnieks
 Johans Brēvers, Rīgas Akadēmiskās ģimnāzijas profesors
 Uldis Cērps, finansists
 Kārlis Čerāns, datorzinātnieks, politiķis 
 Tomass Dukurs, skeletonists
 Indulis Emsis, politiķis
 Jānis Endzelīns, valodnieks
 Māris Gailis, politiķis
 Lūcija Garūta, komponiste
 Kaspars Gerhards, politiķis
 Armīns fon Gerkāns, arheologs
 Ivars Godmanis, politiķis 
 Dāvids Hieronīms Grindelis, farmaceits, ķīmiķis, ārsts un dabaszinātnieks
 Kārlis Hūns, gleznotājs
 Ģirts Jakovļevs, aktieris
 Heinrihs Johans Jannaus, publicists
 Toms Kreicbergs, rakstnieks
 Oļģerts Kroders, teātra režisors
 Harijs Liepiņš, aktieris
 Georgs Mancelis, latviešu valodas vārdnīcas Lettus (1638) autors
 Haralds Mednis, kordiriģents
 Emilis Melngailis, komponists
 Garlībs Merķelis, rakstnieks, žurnālists
 Pauls Mincs, jurists un sabiedriskais darbinieks
 Vilhelms Ostvalds, Nobela prēmijas laureāts
 Johans Jakobs Frīdrihs Vilhelms Parots, dabaszinātnieks un ceļotājs 
 Jānis Pliekšāns (Rainis), dzejnieks un sabiedriskais darbinieks
 Mārtiņš Pļaviņš, pludmales volejbolists
 Māris Purgailis, politiķis
 Einars Repše, politiķis
 Bruno Rubess, uzņēmumu administrators
 Ādolfs Skulte, komponists 
 Pēteris Stučka, jurists un politiķis
 Kārlis Šadurskis, matemātiķis un politiķis
 Heinrihs fon Štorhs, ekonomists, Pēterburgas Zinātņu akadēmijas loceklis
 Aleksandrs Šērers, ķīmiķis, Pēterburgas Zinātņu akadēmijas loceklis
 Jākobs Vilde, vēsturnieks
 Edgars Vimba, botāniķis un mikologs

 Literatūra 
 Rīgas valsts ģimnāzija: atmiņu krājums, 1920.—1944. (red. Leo Beinerts u.c.). Melburna: Pirmās Rīgas valsts ģimnāzijas absolventu biedrības redakcijas kolēģijas izd., 1982. — 207 lpp.

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Rīgas Valsts 1. ģimnāzijas mājas lapa
 klase.lv - Iespēja meklēt Rīgas Valsts 1. ģimnāzijas absolventu kontaktinformāciju
 International Baccalaureate Organisation

Kategorija:Ģimnāzijas Rīgā

Kategorija:Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie
Kategorija:Centrs (Rīga)