Somālilenda

Somālilenda (,  Arḍ aṣ-Ṣūmāl), oficiāli Somālilendas Republika (,  Jumhūriyat Arḍ aṣ-Ṣūmāl) ir pašpasludināta valsts Āfrikas austrumos pie Adenas līča. Somālilendas neatkarība starptautiski ir daļēji atzīta (atzīst viena valsts), de iure tā ir Somālijas autonoms reģions.Īslaicīgās federālās Somālijas Republikas tiesības : "Somālijas Republikai ir šādas robežas. (a) Ziemeļi; Ādenas jūras līcis. (b) Ziemeļrietumi; Džibutija. (c) Rietumi; Etiopija. (d) Dienvid-dienvidrietumi; Kenija. (e) Austrumi; Indijas okeāns." CIA — Pasaules faktu grāmata — Somālija   Somālilendas Republikas neatkarība tika pasludināta 1991. gada 18. maijā un tā ir prezidentāla republika.

 Vēsture 
Kopš 1887. gada šī teritorija saucās par Britu Somāliju.

1960. gadā, pasludinot Britu Somālijas un bijušās Itālijas Somālijas neatkarību (pēc tam tās apvienojās), tika izveidota jauna valsts — Somālijas Republika.

Kopš 1991. gada apvienotā Somālijas valsts de facto vairs nepastāv. Lai gan bijušās Itālijas Somālijas teritorijā bija izveidojušās daudzas "pavalstis", kuras vadīja karavadoņi, Somālilendā situācija bija salīdzinoši mierīga un dzīves līmenis bija daudz augstāks.

2003. gadā Somālilendā notika referendums, kurā aptuveni 99 % balsotāju nobalsoja par neatkarību un Somālilendas konstitūcijas pieņemšanu.

Somālilendai ir robežstrīds ar blakus esošo Puntlendu. Apstrīdamā teritorija ietilpa Britu Somālijā, taču to apdzīvo puntlendiešiem radnieciski klani. Par teritorijas kontroli bieži notiek bruņotas sadursmes.

Neraugoties uz visām valstiskuma pazīmēm, Somālilenda gandrīz nav saņēmusi oficiālu starptautisku atzīšanu.

Tomēr 2024. gada janvāra sākumā tika paziņots par vienošanos starp Etiopiju un Somālilendu, saskaņā ar kuru Etiopija atzīs Somālilendas neatkarību apmaiņā pret Etiopijas piekļuvi jūrai caur Somālilendas teritoriju. Kopš 2023. gada Somālilendu par valsti oficiāli dēvē Ķīnas Republika un izveidojusi tur pārstāvniecību. 2025. gada beigās Somālilendu oficiāli atzina Izraēla,Newsru.co.il. Нетаниягу объявил об официальном признании Республики Сомалиленд kļūdama par pirmo šādu ANO dalībvalsti. Neoficiālā līmenī Somālilenda uztur kontaktus arī ar dažām citām valstīm, ieskaitot bijušo metropoli Lielbritāniju.

 Iedzīvotāji 
Kopējais iedzīvotāju skaits 2024. gadā bija aptuveni 6 200 000 cilvēku, lielākā daļa no tiem ir somālieši. Lielākās pilsētas - Hargeisa un Berbera.

 Reliģija 
Praktiski visi somālieši ir sunnītu musulmaņi (valsts reliģija). Daudzi iedzīvotāju sabiedriskās dzīves noteikumi un normas izriet no islāma likumiem un paražām, piemēram, vīrieši paspiež roku tikai vīriešiem, bet sievietes — tikai sievietēm.

 Valoda 
Lielākā daļa Somālilendas iedzīvotāju runā vienā vai abās galvenajās valsts valodās: somāļu vai arābu valodā. Tomēr saskaņā ar 2001. gada Somālilendas Republikas konstitūcijas 6. pantu somāļu valoda ir atzīta par valsts oficiālo valodu. Arābu valodu apgūst skolā, tāpat kā angļu.

 Saimniecība 
Somālilendas ekonomika balstās uz mazattīstītu lauksaimniecību, zvejniecību un ostu pakalpojumiem. Ienākumi lielā mērā tiek gūti no darba ārzemēs (galvenokārt Rietumos un AAE), jo valstī valda bezdarbs un algas ir zemas. Vienlaikus valstī ir ļoti populāri bezskaidras naudas norēķini caur tālruni. Berberā atrodas liela osta, ko izmanto arī Etiopija, un starptautiskā lidosta, kura savulaik lietota kā rezerves lidlauks kosmoplānu nosēdināšanai. Tūrisms ir rets gan valsts juridiskā statusa dēļ, gan drošības dēļ. Notiek koku stādīšanas kampaņas, lai mīkstinātu karstumu pilsētās, īpaši Berberā.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Somālilendas oficiālā tīmekļa vietne  

Kategorija:Somālija
Kategorija:Apstrīdētās teritorijas
Kategorija:Neatzītās valstis