1756. gads

1756. (MDCCLVI) bija garais gads, kurš pēc Gregora kalendāra sākās ceturtdienā.

 Notikumi 

Sākās Septiņgadu karš.

 Marts 
 17. marts - pirmo reizi Ņujorkā tiek svinēta Svētā Patrika diena.

 Aprīlis 
 12. aprīlis - Septiņgadu karš: franči iebrūk Minorkas salā, kura pirms tam bija angļu pakļautībā.

 Maijs 
 17. maijs - Septiņgadu karš: formāli sākas Septiņgadu karš, kad Lielbritānijas Karaliste piesaka to Francijai.
 20. maijs - Septiņgadu karš: Minorkas kauja, britu floti, kuru vada Džeimss Bings sakauj franči, kurus vada Rolāns Mišels Barēns de la Galisonjērs (Roland-Michel Barrin de La Galissonière).

 Citi notikumi 
 Žozefs Lagranžs ar Leonarda Eilera atbalstu kļūst par Berlīnes zinātņu akadēmijas ārvalstu biedru.
 Pirmo reizi Šarls de Bross (Charles de Brosses) lieto terminu Polinēzija, kuru attiecina uz Klusā okeāna salām.

 Dzimuši 
 27. janvāris — Volfgangs Amadejs Mocarts (Wolfgang Amadeus Mozart), austriešu komponists (miris 1791.)
 27. maijs — Maksimiliāns I Jozefs (Maximilian I. Joseph), Bavārijas karalis (miris 1825.)
 30. novembris — Ernsts Hladni (Ernst Chladni), vācu fiziķis (miris 1827.)

Kategorija:1756. gads