Ungāru īpašvārdu atveidošana

Ungāru valodas īpašvārdu atveidošana latviešu valodas vidē tiek veikta pēc fonētiskās transliterācijas principa. Ungāru valodas alfabēta burti un burtkopas tiek tieši pārlikti latviešu valodas ortogrāfijā, pakļaujot šos vārdus gramatizācijai.

Pēc šiem noteikumiem atveido ungāru personvārdus, kā arī ģeogrāfiskos nosaukumus Ungārijā. Kā otrās nosaukumu formas ungāru toponīmi sastopami Transilvānijā Rumānijā, Burgenlandē Austrijā, Vojevodinā Serbijā, Aizkarpatu apgabalā Ukrainā, kā arī Ungārijas pierobežas rajonos Horvātijā, Slovākijā un Slovēnijā.

Ungāriski personvārdi bieži sastopami Slovākijā un Rumānijā. Atveidojot citu pasaules reģionu ungāru izcelsmes personu vārdus, jāņem vērā šajā zemē pieņemtā izrunas prakse. Piemēram, Nikolā Sarkozī atveido pēc franču izrunas (Sarkozy), nevis pēc oriģinālā Sárközi — Šārkezi.

 Ungāru alfabēts 
Mūsdienu ungāru alfabētā ietilpst 44 burti un burtkopas, no kuriem 4 (Q, W, X, Y) tiek lietoti tikai aizguvumos no citām valodām. Šie burti ir:

A, Á, B, C, Cs, D, Dz, Dzs, E, É, F, G, Gy, H, I, Í, J, K, L, Ly, M, N, Ny, O, Ó, Ö, Ő, P, Q, R, S, Sz, T, Ty, U, Ú, Ü, Ű, V, W, X, Y, Z, Zs

 Fonētiskās atveidošanas tabula 

 Burts vaiburtkopaungāruortogrāfijā Fonēma(IPA) Atveidošanalatviski Piemērsungāruvalodā Piemērslatviešuvalodā Piezīmes A a   a Békéscsaba Bēkēščaba  Á á   ā Pápa Pāpa  B b   b Bábolna Bābolna  C c   c Cegléd Ceglēda  Ch ch  č Cholnoky Čolnoki Vēsturiska forma galvenokārt personvārdos.Salikteņu sadures vietās atveido ar "c" un "h": Lacházy - Lachāzi Cs cs  č Csongrád Čongrāda  Cz cz  c Bárczay  Bārcai Vēsturiska forma galvenokārt personvārdos. D d   d Dunakeszi Dunakesi  Dz dz   dz   Galvenokārt svešas cilmes personvārdos Dzs dzs  dž Dzsudzsák Džudžāks Galvenokārt svešas cilmes personvārdos E e   e Esztergom Estergoma Izrunā vienmēr plats "e" (Ë ë)  e   Neietilpst standarta alfabētā; tiek lietots, lai apzīmētu šaurā "e" nepieciešamību É é   ē Edelény Edelēņa F f   f Fekete Fekete  G g   g Gárdony Gārdoņa Gh gh  g Balogh Balogs Galvenokārt senas cilmes personvārdos Gy gy   ģ Gyöngyös Ģenģeša  H h  h Hódmezővásárhely Hodmezovāšārheja  I i  i Izsák Ižāka  Í í   ī Írottkő Īrotkē  J j   j Jászberény Jāsberēņa  K k   k Kecskemét Kečkemēta L l   l Lábatlan Lābatlana Ly ly   j Hódmezővásárhely Hodmezovāsārheja Ortogrāfiska tradīcija. Kādreiz lietots skaņas  apzīmēšanai, tagad . M m   m Mohács Mohāča N n    n Nagykanizsa Naģkaniža  Ny ny   ņ Nyírbátor Ņīrbātora  O o  o Orosháza Orošhāza  Ó ó   o Ócsa Oča Izrunā gari (kā vārdā "opera"). Ö ö  e Örkény Erkēņa  Ő ő  ē Őriszentpéter Ērisentpētera  P p   p Püspökladány Pispekladāņa  (Q q)  Tikai svešvārdos; atveidot ar "k", "kv" vai "ku" pēc cilmes vārda valodas nosacījumiem. R r   r Rakamaz Rakamaza  S s   š Sásd Šāšda  Sz sz   s Szarvas Sarvaša  T t   t Téglás Tēglāša Th th  t Thököly Tekejs Vēsturiska forma galvenokārt personvārdos.Salikteņu sadures vietās atveido ar "t" un "h": Szombathely - Sombatheja Ts ts  č Áts Āčs Vēsturiska forma galvenokārt personvārdos. Ty ty   ķ Tyukod Ķukoda Tz tz  c Atzél Acēls Vēsturiska forma galvenokārt personvārdos. U u  u Udvar Udvara Ú ú   ū Újszász Ūjsāsa  Ü ü  i Üllő Illē  Ű ű   ī Fűzvölgy Fīzvelģa  V v   v Vasvár Vašvāra (W w)  v  Tikai svešvārdos; atveidot pēc cilmes vārda valodas nosacījumiem. (X x)  ks Tikai svešvārdos; atveidot pēc cilmes vārda valodas nosacījumiem. Y y  i Lyka Lika Starp patskaņiem; kā palatalizētāju sk. "gy", "ly", "ny", "ty". Z z   z Záhony Zāhoņa Zs zs   ž Zsuzsa Žuža

Atveidojot dubultos līdzskaņus, latviski to dubultojums saglabājas tikai līdzskaņiem ll, nn, ņņ, mm, rr. Saglabājami arī dubultojumi, kas veidojas salikteņu sadurēs: Holt-Tisza - Holttisa.

 Gramatizācija 
Atveidojot ungāru valodas īpašvārdus latviešu valodas vidē, tie jāpakļauj gramatizācijai, jāpiešķir dzimte un deklinācija.

 Dzimte 
Ungāru valodā vārdus nešķir pēc gramatiskās dzimtes, tādēļ latviskojot dzimti piešķir pēc īpašvārda raksturojošā objekta; apdzīvotās vietas, administratīvās vienības, upes - sieviešu dzimtē, kalnus, ezerus - vīriešu dzimtē.

Personvārdu dzimte atkarīga no personas dzimuma.

 Deklinācija 
 Pēc pirmās deklinācijas parauga lokāmi ungāru īpašvārdi, kas oriģinālā beidzas ar līdzskani, bet atveidojumā iegūst vīriešu dzimtes galotni "-s": Tamás - Tamāšs - Tamāšam.
 Pēc ceturtās deklinācijas parauga lokāmi:
 Īpašvārdi ar sieviešu dzimtes galotni "-a" vai "-ia": Vasvár - Vašvāra - Vašvārai, Mária - Māria - Māriai.
 Vīriešu vārdi ar galotni "-a": Gyula - Ģula - Ģulam.
 Pēc piektās deklinācijas parauga lokāmi vīriešu un sieviešu dzimtes īpašvārdi ar galotni "-e": Imre - Imre - Imrem, Biscke - Bičke - Bičkei.
 Nelokāmi ir īpašvārdi, kuri oriģinālā beidzas ar galotnēm "-é", "-i", "-ó", "-ő", "-u", "-ű" un "-y" (atveidojamais ar "-i"): Máté - Mātē, Erdei - Erdei, László - Lāslo, Kállay - Kāllai.

 Vārdkopas 
 Ja toponīms ir vārdkopa (ar vai bez defises) un pirmais vārds ir apzīmētājs, tad atveidojumā rakstāms kopā: Öreg-Túr - Eregtūra.
 Pārējās vārdkopas atveidojamas ar abām lokāmām daļām: Tengelic-Szőlőhegy - Tengelica-Sēlēheģa.
 Ar defisi pievienotos sugas vārdus raksta kopā defisi atmetot: Ősze-szék - Ēseseks (ezers).
 Latvisko sugas vārdu nepievieno, ja ģeogrāfiskais objekts nav nosaukts pēc citas vienības, vai arī ja sugas vārds iekļauts pašā nosaukumā: Balaton - Balatons (nevis Balatona ezers), Imrehegy - Imreheģs (hegy - kalns).

 Avoti 
 Ungāru īpašvārdu pareizrakstība un pareizruna latviešu valodā, Elga Sakse, Zinātne, 1998, 

 Skatīt arī 
 Īpašvārdu atveidošana
 Ungāru valoda

 Ārējās saites 
 Personvārdu atveide

Kategorija:Īpašvārdu atveidošana
Kategorija:Ungāru valoda