A

A ir pirmais burts un patskanis latīņu alfabētā. Tas ir sastopams arī citos alfabētos, kas veidoti uz latīņu alfabēta bāzes, piemēram, latviešu alfabētā. Radies no grieķu alfabēta burta alfas (Α, α) un feniķiešu alfabēta burta alefa (15px). Parasti skan kā patskanis [a] un tā varianti, bet dažreiz ir arī citāds skanējums, piemēram, angļu valodā. Bieži ir digrafu sastāvā (senākais — latīņu ae, vēlāk pārtapušais par ligatūru ) vai ir kopā ar diakritiskajām zīmēm. Burts A ir visbiežākais burts latviešu valodā — analizētā korpusā tas sastāda 11,78% no visiem burtiem tekstos.

 Vēsture 
Burta A rakstība iespējams radusies no simbola, kas atgādina buļļa galvu, ēģiptiešu hieroglifos. Apmēram 1600. gadā p.m.ē feniķiešu alfabētā parādījās burta A līniju zīmējums. Tā nosaukums ir radniecīgs ebreju burta nosaukumam "alefs".

 Ēģiptiešu hieroglifs"buļļa galva" Protosemītu"buļļa galva" Feniķiešualefs Grieķualfa EtruskuA RomiešuAĒģiptiešu hieroglifs "buļļa galva"Protosemītu "buļļa galva"65px|Feniķiešu alefs65px|Grieķu alfaEtrusku ARomiešu A

Senie grieķi, pārņemot feniķiešu alfabētu, nezināja šī simbola izrunu feniķiešu valodā un citās semītu valodās, un pirmo reizi sāka lietot skaņu /a/, simbola A apzīmēšanai. Burta nosaukums pārtapa par "alfa". Agrīnajos grieķu rakstos, kas datēti ar 8. gadsimtu p.m.ē., burts A guļ uz sāniem, bet vēlākos laikos A sāka atgādināt mūsdienu burtu A. Tajā laikā bija daži burta A dialektiskie rakstības veidi, kad saīsinājās viena no burta kājiņām vai horizontālā līnija tika rakstīta leņķī.

Etruski, pārņemot grieķu alfabētu, atstājot burtu bez izmaiņām. Tā tas pārgāja uz latīņu alfabētu, kuru izmanto daudzas Eiropas valodas, bet pēc tam uz kirilicas burtu А.

 Tipogrāfiskie fonti 
Mūsdienu drukātais "a" nav līdzīgs grieķu rakstītajam A. Šī A modifikācija noformējās ap 4. gadsimtu.

Blackletter AGotiskais AUncial AUnciālais AAnother Capital AGotiskā A paveidsModern Roman AMūsdienu garnitūra RomanModern Italic AMūsdienu garnitūra ItalicModern Script AMūsdienu garnitūra Script

 Pielietojums 
130px|thumbnail|Burta "A" izskats jūrniecības signālos

Lielo burtu A pielieto:
 SI sistēmas elektriskās strāvas stipruma mērvienības ampēra apzīmēšanai;
 astronomiskās vienības apzīmēšanai;
 atzīmē pirmo punktu uzskaitījumā, piemēram, A: aiziet uz veikalu, B: nopirkt pārtiku, C: atgriezties mājās, D: paēst;
 papīra lapas formāta apzīmēšanai, piemēram, A0, A1, A2, A3, A4 un tā tālāk;
 līdz 1957. gadam bija ķīmiskā elementa argona simbols (tagad tā simbols ir Ar);
 priedēklis vārdiem ar nolieguma formu.

 Burts A ar diakritiskajām zīmēm 
Daudzos alfabētos, kas balstās uz latīņu alfabētu ir atrodams burta A ar diakritiskajām zīmēm, piemēram, latviešu alfabētā ir burts Āā.

Ar diakritiskajām zīmēm ir sastopami šādi A burti: Áá, Àà, Ăă, Ắắ, Ằằ, Ẵẵ, Ẳẳ, Ââ, Ấấ, Ầầ, Ẫẫ, Ẩẩ, Ǎǎ, Åå, Ǻǻ, Ää, Ǟǟ, Ãã, Ȧȧ, Ǡǡ, Ąą, Āā, Ảả, Ȁȁ, Ȃȃ, Ạạ, Ặặ, Ậậ, Ḁḁ, Ⱥⱥ, ᶏ, Ɐɐ, Ɑɑ.

 Saistītie burti un simboli citās rakstībās 
Grieķu alfabētā ar burtu a saistītais burts ir alfa (Α, α), savukārt kirilicā — А, а, bet ebreju alfabētā — alefs (א). Dēvanāgarī burtam a atbilst simbols अ (aksara), un visbeidzot arābu alfabētā atbilst  (alif).

 Datorkodi 
Lielā A burta unikods ir U+0041, bet mazā burta a unikods ir U+0061, savukārt Amerikas informācijas apmaiņas standartkods (ASCII) lielajam burtam ir 65, mazajam burtam — 97.

 Skatīt arī 
 @

 Atsauces 

Kategorija:Latīņu alfabēta burti
Kategorija:Latviešu alfabēta burti