Astoņstarainie koraļļi

Astoņstarainie koraļļi (Octocorallia) ir koraļļpolipu klases (Anthozoa) apakšklase, kas apvieno apmēram 3000 ūdenī dzīvojošas koloniālas koraļļu sugas. Tiem ir astoņi taustekļi un astoņas starpsienas iekšējā dobumā. Skelets sastāv no atsevišķiem dažādas formas elementiem — spīkulām. Tās atrodas mezoglejā. Dažkārt spīkulas saplūst kopā un veido dažādas formas vienlaidu skeletu. Astoņstarainie koraļļi dzīvo galvenokārt tropu un siltajās jūrās dažādos dziļumos. Daži no tiem ir ļoti iespaidīgi kā pēc formas, piemēram, , tā arī pēc krāsas, piemēram, .

Sistemātikas izmaiņas
Balstoties uz pēdējo gadu ģenētiskajiem pētījumiem, astoņstarainie koraļļi mūsdienu sistemātikā tiek iedalīti 3 kārtās,WoRMS taxon details: Octocorallia kurām visām ir viens priekštecis. Vēl nesenā pagātnē vienas mīksto koraļļu kārtas vietā bija četras sekojošās kārtas: Alcyonacea, Gorgonacea, Stolonifera un Telestacea.

 Morfoloģija 
Astoņstarainajiem koraļļiem ir ļoti daudzveidīgas formas. Lai arī lielākā daļa šīs apakšklases koraļlļu sugu ir mīkstas, daudzām organisms stiprināts ar kaļķa vai ragveida materiālu.Barnes, Robert D. (1982). Invertebrate Zoology. Philadelphia, PA: Holt-Saunders International. pp. 164–169. . Starp tiem ir kokveida formas ar cietu ass skeletu, piemēram, sarkanais jeb dižais korallis, kā arī masīvas formas ar cauruļveida skeletu, piemēram, , kā arī pusmīkstas formas ar atsevišķu spīkulu skeletu, piemēram, . Visi astoņstarainie koraļļi ir koloniāli koraļļi. Katrs organisms sastāv no daudziem sīkiem polipiem, kas savstarpēji savienoti ar mīkstajiem mezogleja audiem, kurus savukārt nosedz vienota epiderma ar neskaitāmiem caurumiņiem jeb kanāliņu izejām. Kanāli savienoti ar polipu gastrovaskulāro dobumu, ļaujot ūdenim un barības vielām brīvi plūst cauri visai kolonijai.

Dižajam korallim kolonijas ārpuse izklāta ar mīkstu, spilgti sarkanu garozu, tā saukto cenosarku, kurā ir sniegbalti polipi. Garozas mezoglejā atrodas ļoti daudz spīkulu. Kolonijas iekšienē stiepjas nepārtraukta cilindriska kaļķa ass, kas arī ir sarkanā, retāk - sārtā krāsā. Šī ass veidojas, kopā saplūstot atsevišķām spīkulām, kas aizmetas jau kāpura stadijā.
Katram atsevišķam ērģeļkoraļļu polipam apkārt veidojas skeleta caurule; šādas caurules savienojas kopā ar horizontāliem šķēršiem. Kolonijai augot, pakāpeniski veidojas jauni «stāvi» un kolonija iegūst saliktu daudzstāvu uzbūvi.
Jūras spalvas kolonijai ir pamata ass, kuras augšdaļā ir sānzari. Uz pēdējiem atrodas atsevišķi polipi. Ar apakšgalu kolonija ir it kā iesprausta gruntī. Daudzas jūras spalvas veido raksturīgas dziļūdens faunas formas, piemēram, lielā, savdabīgā , kas sasniedz 1 m augstumu, sastopama lielā dziļumā Ziemeļatlantijā un Polārajā baseinā.

 Saimnieciskā nozīme 
Daži astoņstarainie koraļļi ir rūpniecības objekti; no dižā koraļļa skeleta izgatavo dažādas rotas lietas — saktas, krelles u.c. Galvenais dižā koraļļa rūpniecības rajons ir Vidusjūra pie Itālijas, Dienvidfrancijas krastiem un citur.

 Sistemātika 
Astoņstaraino koraļļu apakšklase (Octocorallia)

 apakškārta Sessiliflorae
 apakškārta Subselliflorae

 Ērģeļstabuļu koraļļu apakškārta (Stolonifera)
 Gorgonāriju apakškārta (Holaxonia)
 Mīksto koraļļu apakškārta (Alcyoniina)
 apakškārta Calcaxonia
 apakškārta Protoalcyonaria
 apakškārta Scleraxonia


Atsauces

Ārējās saites

ITIS: Octocorallia  Haeckel, 1866