Kalcīts

Kalcīts (no , kas saukārt no  — 'kaļķis') ir viens no izplatītākajiem mūsu planētas minerāliem ar ļoti daudzveidīgām kristālu formām. Minerāla nosaukums ieviests 1845. gadā. Atrodams visā pasaulē. Raksturīgas kalcīta īpašības ir tā relatīvi mazā cietība un izteiktā reakcija ar vājām skābēm — piemēram, etiķskābi, kā arī lieliskā skaldnība. Kalcīta reakcija saskarē ar skābēm ir viena no labākajām pazīmēm šī daudzveidīgā minerāla noteikšanai.

No kalcīta sastāv vieni no visplašāk izplatītajiem iežiem — nogulumiezis kaļķakmens un metamorfiskais iezis — marmors. Kalcīts bieži sastopams arī karsto avotu veidotajos nogulumos, tas alās un citos pazemes tukšumos veido stalaktītus un stalagmītus. Kalcīts ir galvenā sastāvdaļa daudzu organismu ārējam skeletam, tai skaitā planktonam, daļai gliemeņu — piemēram, austeru čaulas.

 Īpašības 
Kalcīts ir Mosa skalas minerāls — etalons — tā cietība ir 3. Veido pakāpeniskas pārejas sēriju ar rodohrozītu. Kalcīts ir stabilākā kalcija karbonāta forma — tāda paša sastāva minerāls aragonīts pārvēršas par kalcītu pie 470 °C.

Kalcītam raksturīga ļoti daudzveidīga kristālu forma — pašlaik aprakstītas vairāk nekā 800 formas. Kalcīts bieži veido vairāku tipu dvīņukristālus. Kalcīts var pieņemt adatas, plātnes, prizmas formas un neskaitāmas citas formas.

Izcila kalcīta kristālu īpašība ir tiem piemītošā gaismas dubultlaušanas spēja. Objekti, kas tiek apskatīti caur dzidriem kalcīta kristāliem, dubultojas. Sevišķi dzidrs kalcīta paveids no Īslandes (Īslandes špats) dubultlaušanas efekta dēļ tiek izmantots optisko ierīču izgatavošanā.

Karsējot kalcīts sadalās kalcija oksīdā (kaļķis) un oglekļa dioksīdā:

CaCO3→CaO + CO2

 Kalcīts Latvijā 
Latvijā iespējams atrast daudzveidīgus un dzidrus kalcīta kristālus, kuru izmērs var sasniegt vairākus centimetrus. Nereti kalcīts veido drūzas iežu — dolomīta un kaļķakmens tukšumos. Kalcīts diezgan bieži atrodams dabiskajos dolomītu klinšu atsegumos, taču šādu atradņu vietas netiek popularizētas, lai novērstu vandalismu un šo klinšu dabiskā skaistuma noplicināšanu.

 Izmantošana 
Ieži, kas sastāv galvenokārt no kalcīta (kaļķakmens un marmors) ir vieni no visplašāk pielietotajiem iežiem būvniecībā un citās saimniecības nozarēs. Tos izmanto cementa ieguvei, kā būvakmeņus, dekoratīvo apdares materiālu, kā piedevu daudzos sadzīves ķīmijas produktos, arī cukura rūpniecībā.

Kalcīta paveidu — Īslandes špatu — izmanto optiskajās iekārtās pateicoties šī minerāla gaismas dubultlaušanas spējai.

 Varietātes 
 Afrīts — ļoti mīksta kalcīta varietāte
 Alabastrs — senatnē tā dēvēja smalkgraudainu, tīras krāsas kalcītu, kuru izmantoja skulptūru un sadzīves priekšmetu izgatavošanai. Mūsdienās par alabastru biežāk dēvē smalkgraudainu ģipsi.
 Antrakonīts — melns, ogļains kalcīts, satur bitumenu. Atrod Vācijā pie Trāvemindes un ASV, Mičiganas štatā.
 Argentīns — kalcīts ar sudrabainu spīdumu, atrod vairākos ASV štatos
 Barikalcīts (nejaukt ar līdzīgo minerālu baritokalcītu) — bāriju saturošs kalcīts
 Cinka kalcīts — ar cinku bagāts, atrod Vācijā
 Ferokalcīts — dzelzi saturošs kalcīts brūnā krāsā, atrod daudzviet pasaulē

 Hematokonīts — kalcīts asinssarkanā krāsā, iekrāso hematīts
 Īslandes špats — dzidri, caurspīdīgi kalcīta kristāli, kuriem vieglāk novērot kalcītam piemītošo gaismas dubultlaušanas spēju
 Kobalta kalcīts — kobaltu saturošs kalcīts skaistā sārtā krāsā. Atrod Angolā, ASV, Itālijā, Kongo, Lielbritānijā, Marokā, Rumānijā, Slovākijā, Spānijā, Šveicē, Vācijā
 Mangāna kalcīts — mangānu saturošs, sārtā krāsā
 Prazohroms — ar hroma oksīdu bagāts kalcijs
 Prunnerīts — violets, masīvs, atgādina halcedonu
 Stroncija kalcīts — satur stronciju — atrod Austrijā, Ķīnā, Marokā, Spānijā
 Svina kalcīts — svinu saturošs. Atrod Austrijā — Karintijā un Tirolē.

 Ārējās saites 

 Informācija par kalcītu, attēlu galerijas (angliski)
 Informācija par līdz 7 m lieliem kalcīta kristāliem Īslandē (angliski)

Kategorija:Minerāli
Kategorija:Latvijas minerāli
Kategorija:Kalcija minerāli
Kategorija:Karbonātu minerāli