1900. gads

1900. () bija parastais gads, kas sākās pirmdienā.

 Notikumi 

Būru kaujinieki 1900. gadā|thumb|250px
Oldhemas (Anglijā) strādnieki dodas mājup no darba|thumb|250px
Benca auto 1900. gada modelis|thumb|250px

 Janvāris 
 2. janvāris — Ņujorkā tika palaista pirmā trolejbusa līnija. 
 8. janvāris — ASV prezidents Viljams Makinlijs Aļaskā ievieš militāro pārvaldi
 13. janvāris — Vācijas ķeizars deklarē, ka vācu valoda ir Vācijas armijas komandu valoda
 14. janvāris — Romā notiek Džakomo Pučīni operas Toska pirmizrāde, aktieri saņem anonīmas vēstules un draudus

 Februāris 
 6. februāris — Nīderlandes parlamentam ratificējot miera konferences lēmumus, tiek nodibināts Hāgas tribunāls 
 9. februāris — Dvaits Deiviss nodibina Deivisa kausu tenisā
 27. februāris — Lielbritānijā tiek nodibināta Leiboristu partija, par tās sekretāru ievēl Ramzeju Makdonaldu

 Marts 
 13. marts — Francijā ievieš 11 stundu darba dienu sievietēm un bērniem
 14. marts — Hugo de Vrīss vēlreiz atklāj Mendeļa likumus
 14. marts — ASV valūtai tiek ieviests zelta standarts

 Aprīlis 
 14. aprīlis — Parīzē tiek atklāta Vispasaules izstāde.

 Maijs 
 18. maijs—28. oktobris — Francijas galvaspilsētā Parīzē notika vasaras olimpiskās spēles.
 18. maijs — Lielbritānija deklarē Tongu par savu protektorātu

 Jūnijs 

 Jūlijs 
 2. jūlijs — Vācijā virs Bodenezera notiek pirmais cepelīna lidojums
 5. jūlijs — Britu parlaments pieņem Austrālijas konstitūciju
 5. jūlijs — Čikāgā tiek publicēta Laimena Frenka Bauma grāmata Brīnumainais burvis no Oza zemes (The Wonderful Wizard of Oz)
 19. jūlijs — Parīzē tiek atklāta pirmā metro līnija
 29. jūlijs: 
 Moncā Gaetano Breši atentātā nogalina Itālijas karali Umberto I.
 par Itālijas karali kļuva Viktors Emanuels III.

 Augusts 
 1. augusts — dibināts Vācijas futbola klubs Menhengladbahas "Borussia".
 14. augusts — Lielbritānijas komandēts starptautisks karaspēku kontingents iebruka Pekinā un atbrīvoja eiropiešu ķīlniekus.

 Septembris 
 8. septembris — 1900. gada Galvestonas viesuļvētra. Bojāgājušo skaits - no 6000 līdz 12 000

 Oktobris 
 17. oktobris — par Vācijas kancleru tika iecelts Bernhards fon Bīlovs.

 Novembris 
 3. novembris — Sākas pirmā autoizstāde ASV
 6. novembris — Prezidenta vēlēšanas ASV. Esošais prezidents - republikānis Viljams Makinlijs uzvarēja demokrātu kandidātu Viljamu Dženingsu Braianu.

 Decembris 
 20. decembris — franču astronoms Mišels Džakobini (Michel Giacobini) atklāja Džakobini—Cinnera komētu.

 Nenoteiktā datumā 
 ASV dibināts Filadelfijas orķestris.
 matemātiķis Dāvids Hilberts definē 23 Hilberta problēmas.
 dibināta Starptautiskā Riteņbraukšanas savienība.
 Beļģijā, Vācijā un Austroungārijā notiek kalnraču streiki, pieprasot darba apstākļu uzlabošanu un 8 stundu darba dienu.

 Dzimuši 
 Janvāris 
 1. janvāris — Tiune Sugihara (杉原 千畝), japāņu diplomāts (miris 1986. gadā)
 5. janvāris — Īvs Tangī (Yves Tanguy), franču mākslinieks (miris 1955. gadā)

 Februāris 
 4. februāris — Žaks Prevērs (Jacques Prévert), franču dzejnieks un scenārists (miris 1977. gadā)
 5. februāris — Edlejs Stīvensons (Adlai Stevenson), ASV politiķis (miris 1965. gadā)
 11. februāris — Hanss Georgs Gadamers (Hans-Georg Gadamer), vācu filozofs (miris 2002. gadā)
 12. februāris — Vasilijs Čuikovs (Василий Иванович Чуйков), krievu ģenerālis (miris 1982. gadā)
 19. februāris — Giorgoss Seferiss (Γιώργος Σεφέρης), grieķu dzejnieks (miris 1971. gadā)
 22. februāris — Luiss Bunjuels (Luis Buñuel), spāņu kinorežisors (miris 1983. gadā)

 Marts 
 2. marts — Kurts Veils (Kurt Weill), vācu komponists (miris 1950. gadā)
 9. marts — Hovards Eikens (Howard Aiken), ASV inženieris (miris 1973. gadā)
 19. marts — Frederiks Žolio-Kirī (Frédéric Joliot-Curie), franču fiziķis (miris 1958. gadā)
 23. marts — Ērihs Fromms (Erich Fromm), vācu psihologs un filozofs (miris 1980. gadā)
 31. marts — Lērincs Sabo (Szabó Lőrinc), ungāru dzejnieks un tulkotājs (miris 1957. gadā)

 Aprīlis 
 5. aprīlis — Spensers Treisijs (Spencer Tracy), amerikāņu aktieris (miris 1967. gadā)
 11. aprīlis — Šāndors Mārai (Márai Sándor), ungāru rakstnieks (miris 1989. gadā)
 25. aprīlis — Volfgangs Pauli (Wolfgang Pauli), austriešu fiziķis (miris 1958. gadā)
 26. aprīlis — Čārlzs Rihters (Charles Richter), amerikāņu seismologs (miris 1985. gadā)
 28. aprīlis — 
 Heinrihs Millers (Heinrich Müller), gestapo vadītājs (miris 1945. gadā)
 Jans Orts (Jan Hendrik Oort), nīderlandiešu astronoms (miris 1992. gadā)

 Maijs 
 12. maijs — Helēna Veigele (Helene Weigel), vācu aktrise un teātra darbiniece (mirusi 1971. gadā)
 17. maijs — Ruholla Homeinī (روح الله موسوی خمینی/Ruhollah Khomeini), irāņu garīdznieks un politiķis (miris 1989. gadā)
 23. maijs — Hanss Franks (Hans Frank), vācu politiķis (miris 1946. gadā)

 Jūnijs 
 5. jūnijs — Deniss Gabors (Dennis Gabor), britu fiziķis (miris 1979. gadā)
 17. jūnijs — Martins Bormans (Martin Bormann), vācu politiķis (miris 1945. gadā)
 29. jūnijs — Antuāns de Sent-Ekziperī (Antoine de Saint-Exupéry), franču rakstnieks (miris 1944. gadā)

 Jūlijs 
 19. jūlijs — Arno Brēkers (Arno Breker), vācu mākslinieks (miris 1991. gadā)
 29. jūlijs:
 Eivinds Junsons (Eyvind Johnson), zviedru rakstnieks (miris 1976. gadā)
 Mihails Tihonravovs (Михаил Клавдиевич Тихонравов), padomju raķešu un kosmisko aparātu konstruktors (miris 1974. gadā)

 Augusts 
 4. augusts — Elizabete Bousa-Laiona (Elizabeth Bowes-Lyon) Apvienotās Karalistes karaļa Džordža VI sieva (mirusi 2002. gadā)
 8. augusts — Roberts Siodmaks (Robert Siodmak), vācu kinorežisors (miris 1973. gadā)
 19. augusts — Gilberts Rails (Gilbert Ryle), britu filozofs (miris 1976. gadā)
 25. augusts — Hanss Ādolfs Krebss (Hans Adolf Krebs), vācu bioķīmiķis (miris 1981. gadā)

 Septembris 
 1. septembris — Pedro Sea (Pedro Cea), Urugvajas futbolists (miris 1970. gadā)
 3. septembris — Urho Kekonens (Urho Kekkonen), somu politiķis (miris 1986. gadā)
 6. septembris — Žiljēns Grīns (Julien Green), franču rakstnieks (miris 1998. gadā)
 14. septembris — Andrejs Vlasovs (Андрей Андреевич Власов), krievu ģenerālis (miris 1946. gadā)

 Oktobris 
 7. oktobris — Heinrihs Himlers (Heinrich Himmler), vācu politiķis (miris 1945. gadā)

 Novembris 
 8. novembris — Mārgarita Mičela (Margaret Mitchell), ASV rakstniece (mirusi 1949. gadā)
 14. novembris — Ārons Koplends (Aaron Copland), ASV komponists (miris 1990. gadā)
 19. novembris — Anna Zēgerse (Anna Seghers), vācu rakstniece (mirusi 1983. gadā)
 25. novembris — Rūdolfs Hess (Rudolf Höß), Aušvicas nometnes komendants (miris 1947. gadā)

 Decembris 
 3. decembris — Rihards Kūns (Richard Kuhn), austriešu bioķīmiķis (miris 1967. gadā)

 Miruši 
 20. janvāris — Džons Raskins (John Ruskin), angļu mākslas kritiķis un rakstnieks (dzimis 1819. gadā)
 6. marts — Gotlībs Daimlers (Gottlieb Daimler), vācu inženieris un uzņēmējs (dzimis 1834. gadā)
 5. aprīlis — Žozefs Bertrāns (Joseph Bertrand), franču matemātiķis (dzimis 1822. gadā)
 5. maijs — Ivans Aivazovskis (Иван Константинович Айвазовский), krievu mākslinieks (dzimis 1817. gadā)
 5. jūnijs — Stīvens Kreins (Stephen Crane), ASV rakstnieks (dzimis 1871. gadā)
 29. jūlijs — Umberto I (Umberto I di Savoia), Itālijas karalis (dzimis 1844. gadā)
 4. augusts — Īzaks Levitāns (Исаак Ильич Левитан), krievu gleznotājs (dzimis 1860. gadā)
 7. augusts — Vilhelms Lībknehts (Wilhelm Liebknecht), vācu politiķis (dzimis 1826. gadā)
 12. augusts — Vilhelms Šteinics (Wilhelm Steinitz), Austrijas, ASV šahists (dzimis 1836. gadā)
 13. augusts — Vladimirs Solovjovs (Влади́мир Серге́евич Соловьёв), krievu filozofs (dzimis 1853. gadā) 
 16. augusts — Žozē Marija Esa de Keirošs (José Maria Eça de Queiroz), portugāļu rakstnieks (dzimis 1845. gadā)
 25. augusts — Frīdrihs Nīče (Friedrich Nietzsche), vācu filozofs (dzimis 1844. gadā)
 28. oktobris — Makss Millers (Max Müller), vācu, britu filologs (dzimis 1823. gadā)
 22. novembris — Arturs Salivens (Arthur Sullivan), angļu komponists (dzimis 1842. gadā)
 30. novembris — Oskars Vailds (Oscar Wilde), īru rakstnieks (dzimis 1854. gadā)
 30. decembris — Selvins Karverlijs (Selwyn Calverley), britu burātājs (dzimis 1855. gadā)

 Skatīt arī 

 Valstu vadītāji 1900. gadā