Tjurku valodas

Tjurku valodas ir viena no pasaules galvenājām valodu saimēm, kas ietver vismaz 40 dzīvās valodas un kurās runā ap 200 miljoniem cilvēku, galvenokārt tjurku tautas.

Tjurku valodām ir vairākas kopīgas iezīmes, tostarp aglutinācija (vārdu veidošana, pievienojot saknēm dažādas piedēkļus), līdzskaņu harmonija un relatīvi vienkārša gramatika, salīdzinot ar dažām citām valodām.

Vēsturiski tjurku valodas ir bijušas svarīgas kultūras un tirdzniecības valodas, it īpaši Vidusāzijas un Rietumķīnas reģionos. Daudzi vārdi ir līdzīgi vai pat identiski, līdz ar ko kopumā tjurku valodas ir savstarpēji saprotamas līdz noteiktam līmenim (it īpaši, ja runa ir par tuvākām valodām, piemēram, turku un azerbaidžāņu vai uzbeku un kazahu), tomēr katrai valodai ir sava unikālā vārdu krājuma daļa, ko ietekmē reģionālie faktori, vēsture un kontakti ar citām valodām un kultūrām. Pastāv kā arī vairāki dialekti, kas var būtiski atšķirties viens no otra.

 Klasifikācija 
Viena no vispārpieņemtajām klasifikācijas versijām (iekļautas tikai dzīvās valodas):Glottolog. Family: Turkic

Tjurku valodas
Oguru valodas (bulgāru)
Čuvašu valoda (700 000)
Galvenās tjurku valodas
Kipčaku valodas
Austrumkipčaku valodas
Kirgīzu valoda (5 150 000)
Altajiešu valoda (68 700)
Teleutu dialekts (3700)
Ziemeļkipčaku valodas (Kipčaku-bulgāru)
Baškīru valoda (1 200 000)
Tatāru valoda (5 200 000)
Dienvidkipčaku valodas (Kipčaku-nogaju)
Karakalpaku valoda (871 970)
Kazahu valoda (17 000 000)
Nogaju valoda (86 000)
Barabiešu dialekts (8000)
Rietumkipčaku valodas (Kipčaku-kumānu)
Karaīmu valoda (80)
Krimiešu-urumu valodas
Urumu valoda (185 000)
Krimiešu valodas
Krimas tatāru valoda (580 000)
Krimčaku valoda (200)
Kaukāza kipčaku valodas
Karačaju-balkāru valoda (310 000)
Kumiku valoda (450 000)
Oguzu valodas
Salaru valoda (70 000)
Galvenās oguzu valodas
Austrumoguzu valodas
Horasānas turku valoda (900 000)
Turkmēņu valoda (6 560 000)
Kaškaju valoda (2 000 000)
Azerbaidžāņu valoda (24 000 000)
Rietumoguzu valodas
Gagauzu valoda (148 720)
Rumēliešu valoda (460 000)
Turku valoda (90 000 000)
Karluku valodas (Turkestānas tjurku)
Uiguru-Ili valodas
Ili turku valoda (120)
Uiguru valoda (10 000 000)
Uzbeku valodas
Uzbeku valoda (29 000 000)
Dienviduzbeku valoda (3 500 000)
Sibīrijas tjurku valodas
Ziemeļsibīrijas tjurku valodas
Dolganu valoda (1100)
Jakutu valoda (480 000)
Vidussibīrijas tjurku valodas
Sibīrijas tatāru valoda (140 000)
Dienvidsibīrijas tjurku valodas
Čulimu valoda (44)
Ziemeļaltajiešu valoda (57 000)
Sajāna tjurku valodas
Tiviešu valoda (257 750)
Tofalaru valoda (93)
Sojotu valoda (?)
Cātanu valoda (500)
Jeņisejas-Austrumsibīrijas tjurku valodas
Austrumsibīrijas tjurku valodas
Rietumjuguru valoda (4600)
Fuju kirgīzu (ainu) valoda (10)
Jeņisejas valodas
Hakasu valoda (43 000)
Šoru valoda (2800)
Haladžu valoda (19 000)

 Tjurku valodas ar oficiālas valodas statusu 

 Valsts valodas 
 Turku valoda ir valsts valoda Turcijā. Turku valodu prot ~75 miljoni cilvēku pasaulē (~65 miljoniem tā ir dzimtā, bet ~10 miljoniem cilvēku — otrā valoda). Turku valoda sastopama arī Kiprā, Azerbaidžānā, Bulgārijā, Vācijā, Grieķijā, Kosovā, Maķedonijā, Rumānijā, Serbijā un citās valstīs, kurās dzīvo ievērojamas turkvalodīgo kopienas.
 Turkmēņu valoda ir valsts valoda Turkmenistānā. Prot apmēram 2 miljoni cilvēku.
 Azerbaidžāņu valoda ir valsts valoda Azerbaidžānā. Azerbaidžāņu valoda izplatīta arī Irānas ziemeļrietumos. Pavisam šo valodu prot apmēram 5,9 miljoni cilvēku.
 Uzbeku valoda ir valsts valoda Uzbekistānā. To lieto apmēram 13 miljoni cilvēku.
 Kazahu valoda ir valsts valoda Kazahstānā. Kazahu valodu prot apmēram 8 miljoni cilvēku. Literārā valoda veidota uz ziemeļaustrumu (Omskas) dialekta pamatiem.
 Kirgīzu valoda ir valsts valoda Kirgizstānā; to lieto apmēram 2 miljoni cilvēku Kirgizstānā, Uzbekistānā un Tadžikistānā.

 Autonomo teritoriju valodas 
 Tatāru valodu prot apmēram 6 miljoni cilvēku Tatarstānā un citur.
 Jakutu valodu prot ap 450 000 cilvēku Krievijā, galvenokārt Jakutijā.Tautas skaitīšana — 2010
 Čuvašu valodu prot apmēram 1,5 miljoni cilvēku Čuvašijā. Rakstu pieminekļi čuvašu valodā saglabājušies no 17. gadsimta. Rakstības pamatā slāvu alfabēts. Par čuvašu valodai tuvu radniecīgām uzskata seno bulgāru un hazāru valodas.
 Baškīru valodu prot ap miljons cilvēku Baškortostānā. Literārā valoda izveidota uz dienvidaustrumu (Kuvakanas un Jurmatas) dialekta pamatiem.
 Karakalpaku valodu prot ap 320 000 cilvēku Karakalpakstānā.
 Tiviešu valodu prot ap 180 000 cilvēku Tivā.
 Altajiešu valodu prot ap 40 000 cilvēku Altaja Republikā.
 Hakasu valodu prot ap 50 000 cilvēku Hakasijā.
 Karačaju valodu prot ap 80 000 cilvēku Karačajā-Čerkesijā.
 Nogaju valodu prot apmēram 35 000 cilvēku Dagestānā, Karačajā-Čerkesijā, Čečenijā un Ingušijā.
 Kumiku valodu prot apmēram 135 000 cilvēku Dagestānas ziemeļos.
 Gagauzu valodu prot ap 120 000 cilvēku Moldovā.
 Uiguru valodu prot apmēram 10 miljoni cilvēku Siņdzjanā (Ķīnā), Uzbekistānā, Kazahstānā un Kirgizstānā.

 Mirušās tjurku valodas 
 Orhoniešu rakstu valoda, kuras pieminekļi no 7.—8. gadsimta m.ē. atrasti Jeņisejas baseinā pie Orhonas upes.
 Uiguru rakstu valoda, kas lietota senajā Uiguru valstī 8.—13. gadsimta m.ē.
 Džagatajiešu rakstu valoda Vidusāzijā (centrs Bišbalika).

 Vārdu piemēri 
Vārdu salīdzinājums lielākajās tjurku valodās:

Latviešu valoda  Osmaņu turku valoda  Turku valoda  Turkmēņu valoda  Tatāru valoda  Kazahu valoda  Uzbeku valoda  Uiguru valoda māte  ana  anne  ene  ana  ana  ona  ana deguns  burun  burun  burun  borın  murιn  burun  burun roka  qol  kol  qol  qul  qol  qo‘l  kol ceļš  yol  yol  ýol  yul  jol  yo‘l  yol zeme  topraq  toprak  topraq  tufraq  topıraq  tuproq  tupraq asins  qan  kan  gan  qan  qan  qon  qan pelni  kül  kül  kül  köl kül  kul  kül ūdens  sub  su  suw  su  suw  suv  su balts  aq  ak  ak  aq  aq  oq aq melns  qara  kara  gara  qara  qara  qora  qara sarkans  qızıl  kızıl  qyzyl  qızıl  qızıl  qizil  qizil debess  kök  gök  gök  kük  kök  ko‘k  kök

 Atsauces 

 Ārējās saites