Itāļu valoda

thumb
Itāļu valoda, arī itāliešu valoda (italiano, vai lingua italiana), ir pie indoeiropiešu valodu saimes romāņu valodu grupas piederoša valoda, kurā runā apmēram 85 miljoni cilvēku, galvenokārt Itālijā. Tā ir oficiālā valoda Itālijā, Vatikānā (kopā ar latīņu valodu), Sanmarīno, Šveicē (kopā ar vācu un franču un retoromāņu). Vārdu krājuma ziņā itāļu valoda ir vistuvākā latīņu valodai. Klasiskā itāļu valoda ir stipri ietekmējusies no Toskānas dialekta un ir kaut kas pa vidu starp Itālijas dienvidu dalmāciešu dialektiem un ziemeļdaļas galliskajiem dialektiem. Tā ir ceturtā visbiežāk apgūtā svešvaloda pasaulē.

 Gramatika 
Itāļu valodas gramatikai ir daudz līdzību ar spāņu, franču, portugāļu, katalāņu, rumāņu un pārējām romāņu saimes valodām. Vārdiem ir divas dzimtes (vīriešu un sieviešu) un divi skaitļi (vienskaitlis un daudzskaitlis).

 Artikuli 
Itāļu valodā tiek izdalīti divu veidu artikuli: nenoteiktie (articoli indeterminativi) un noteiktie (articoli determinativi).

Nenoteiktie artikuli / Articoli indeterminativi

 vīriešu dzimtes vienskaitlis:
uno ar vārdiem, kas sākas ar "x", "y", "z", "gn", "ps", "s impura" (s + līdzskanis) un patskani; un ar patskaņiem un visiem pārējiem līdzskaņiem.

 sieviešu dzimtes vienskaitlis: una pirms līdzskaņu, un'  pirms pat patskaņa.Berloco 2018

Par daudzskaitļiem tiek izmantoti partitīvie artikuli, vīriešu dz. (dei, degli), sieviešu dz. (delle)

Noteiktie artikuli / Articoli determinativi

 vīriešu dz. vienskaitlis:
lo (daudzskaitlis: gli), kas seko tiem pašiem noteikumiem kā "uno". (Lo specchio / Gli specchi);  il (daudzskaitlis: i), ar lietvārdiem kas sākas ar visiem pārējiem līdzskaņiem. (Il treno / I treni)

 sieviešu dz. vienskaitlis: la, ar lietvārdiem, kas sākas ar līdzskaņiem. Daudzskaitlis le tiek izmantots gan patskaņiem, gan līdzskaņiem.
 Gan vīriešu, gan sieviešu dzimtes lietvārdiem, kas sākas ar patskaņiem, itāļu valodā lieto L' .
L'amica / Le amiche          L'orologio / Gli orologi
L'estate / Le estati         L'albero / Gli alberi 
L'artista / Le artiste       L'artista / Gli artisti
Tāpat kā "artista/i" gadījumā daži lietvārdi ir derīgi gan vīriešiem, gan sievietēm.

 Lietvārdi / I sostantivi 
Galvenie lietvārdu galarezultāti ir šādi:

 vīriešu dz. vienskaitlis in -o, daudzskaitlis in -i: il treno, i treni
 vīriešu dz. vienskaitlis in -e, daudzskaitlis in -i: il fiore, i fiori
 sieviešu dz. vienskaitlis in -a, daudzskaitlis in -e: scala, scale
 sieviešu dz. vienskaitlis in -e, daudzskaitlis in -i: luce, luci

Dažas formas ir atšķirīgas:

 vīriešu dz. vienskaitlis in -a, daudzskaitlis in -i: il poeta, i poeti
 Daži sieviešu dz. sinoniskie lietvārdi beidzas ar "-o", piemēram, "foto" un "radio", un tie nemainās daudzskaitlī. La radio / Le radio
 Tā vietā daži sieviešu dz. sinoniskie lietvārdi, kas beidzas ar "-o", to plurālisma beigās ir "-i": La mano / Le mani
 Lietvārdi, kas beidzas ar akcentētu zilbi, paliek nemainīgi: Il papà / I papà. Tā notiek arī ar aizgūtiem lietvārdiem: Il computer / I computer
 Kad sieviešu dz. lietvārdi beidzas ar "-ca" vai "-ga", tie attiecīgi kļūst par "-che" un "-ghe", ja daudzskaitlī: L'amica / Le amiche, L'alga /Le alghe
 Lietvārdi, kas beidzas ar "-i", nemainās: La crisi / Le crisi, Il bikini / I bikini.

 Īpašības vārdi 

 Kvalitatīvie īpašības vārdi / Gli aggettivi qualificativi 

Noteikumi par īpašības vārdu būtībā ir šādi:

 Dzimte vienskaitlis daudzskaitlis     vīriešu   -o  (rosso)   -i  (rossi)    sieviešu    -a  (rossa)   -e  (rosse)    vīriešusieviešu    -e  (verde)   -i  (verdi)

 Gli aggettivi possessivi 

Lai gan latviešu valodā ir gadījumi, itāļu valodā ir īpaši vārdi, kas jāizmanto pirms lietvārda, lai izteiktu valdījumu.

personavīriešu dzimte vienskaitlīsieviešu dzimte vienskaitlīvīriešu dzimte daudzskaitlīsieviešu dzimte daudzskaitlī es miomiamieimie tu tuotuatuoitue viņš / viņa suo, propriosua, propria suoi, propri sue, proprie mēs nostronostranostrinostre jūs vostrovostravostrivostre viņi / viņas loro, proprioloro, proprialoro, propriloro, proprie

 Atsauces 

 Bibliogrāfija 




 Ārējās saites 

 Letonika.lv Par itāļu personvārdu atveides principiem
 dipi. dizionario di pronuncia italiana online 

Kategorija:Romāņu valodas
Kategorija:Itālijas valodas
Kategorija:Šveices valodas