Etniskais balsojums Latvijā

Etniskais balsojums Latvijā ir bieži konstatējamās kopsakarības starp vēlētāju (balsotāju) tautību un izvēli vēlēšanās vai referendumos. Latvijā ar to tiek saistīts arī partiju neformāls iedalījums "latviešu" un "krievu" partijās.

Par "krievu" partijām tradicionāli uzskata "Saskaņu", Latvijas Krievu savienību, Alternative un Latvijas Sociālistisko partiju.

 1991. gada 3. marta aptauja 

Lai arī sākotnēji daudzi Latvijas Tautas frontes politiķi, vēsturnieki un politologi 1991. gada 3. marta aptaujas rezultātus kopumā uzskatīja par apliecinājumu nelatviešu atbalstam Latvijas neatkarības atjaunošanai, vēlāk ir izteiktas aplēses, ka patiesībā Latvijas neatkarības atjaunošanu esot atbalstījusi tikai trešā vai ceturtā daļa nelatviešu. Politiķis Edvīns Šnore "PSRS kolonistu" atbalstu valsts neatkarībai 2010. gadā nosauca par mītu, kas esot bijis radīts, lai leģitimizētu Latvijas Republikas valsts varu un veicinātu tās starptautisku atzīšanu.

 2003. gada referendums par Latvijas dalību Eiropas Savienībā 

Izteikta korelācija ar balsotāju tautību novērota arī 2003. gada referendumā par dalību ES. Tā laika Integrācijas ministra padomnieks Ilmārs Mežs aplēsis, ka referendumā Latvijas iestāšanos Eiropas Savienībā atbalstīja aptuveni četras piektdaļas latviešu, bet tikai piektdaļa krievu. Mežs norāda, ka, sakārtojot Latvijas pagastus dilstošā secībā pēc ES atbalstījušo pilsoņu skaita, to secība sakrīt Latvijas pagastu secībai pēc latviešu īpatsvara. Viszemākais atbalsts ES bija vēlēšanu iecirkņos Latvijas pagastos, kur krievu īpatsvars pārsniedza 80%: Ludzas rajona Lauderos (15%), Rēzeknes rajona Silmalas pagasta Kruķu iecirknī (21%) un Daugavpils rajona Biķerniekos (21%). Savukārt visaugstākais atbalsts ES bija Valmieras rajonā (83%), Kuldīgas, Limbažu un Valkas rajonā (pa 82%), kā arī Cēsu, Talsu, Liepājas un Ventspils rajonā (pa 80%).

Baltijas Sociālo zinātņu institūta un Latvijas Faktu veiktajās aptaujās noskaidrots, ka pret Latvijas iestāšanos ES balsoja 44% krievu tautības Latvijas pilsoņi, par — 20%, bet 36% — vēlēšanās nepiedalījās, savukārt latviešu tautības Latvijas pilsoņu vidū par balsoja 57%, pret — 18%, bet 24% vēlēšanās nepiedalījās. Viens no faktoriem, kas noteica vēlētāju izvēli referendumā, bija politiskā atsvešinātība no valsts, kas bija īpaši izteikta krievu un citu tautību pārstāvju vidū.

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 R. Eglājs Latviešu dome, krievu dome, 2005
 Cynic Etniskā (de)mobilizācija, 2005 (atbilde R. Eglājam)
 R. Eglājs Nobalsošana un tautība jeb izmērāmā integrācija, 2003
 I. Šūpule Vēlreiz par referendumu: etniskā šķelšanās balsojumā par Latvijas iestāšanos ES. Pētījumu rezultāti, 2004
 "Latvijas fakti" Rīgas vēlētāju profili, 2005
 Baltijas Sociālo zinātņu institūts Etnopolitiskā spriedze Latvijā: konflikta risinājuma meklējumi, 2005 — sk. 38. lpp.

Kategorija:Latvijas politika
Kategorija:Politoloģija