Frīdrihs Briedis

Frīdrihs Briedis (dzimis kā Fricis Briedis (Brēde)  Lavšas pagastā, miris  Maskavā) bija latviešu strēlnieku pulkvedis un 1. Daugavgrīvas latviešu strēlnieku pulka komandieris. Plaši pazīstams ar personīgu izlūkgājienu vadīšanu, kā arī krasi noraidošo attieksmi pret lielas daļas strēlnieku piesliešanos boļševiku idejām.

 Dzīvesgājums 
 Jaunība un pirmās dienesta gaitas 
Dzimis  latviešu zemnieku Andreja un Jūlijas Briežu (Brēžu) ģimenē Vitebskas guberņas Polockas apriņķa Lavšas pagasta KļenovikosLatviešu konversācijas vārdnīcas 2. sējuma 3 011-3 013 slejas, tagadējā Lavžas ciema padomē (, Vitebskas apgabala Šumiļinas rajonā, Baltkrievijā). Viņa vecāki neilgi pirms viņa piedzimšanas 1882. gadā bija izceļojuši no Vidzemes guberņas - Viļķenes pagasta Šķirstiņu "Vecdzelvēm". Briedis mācījās Lavšas pagastskolā un evaņģēliski luteriskajā draudzes skolā Vitebskā, tad turpināja mācības Daugavpils sešgadīgajā pilsētas skolā, kur apguva latviešu valodu.Literatūrā reizēm nepamatoti apgalvots, ka Briedis nezināja latviešu valodu, jo viņš kautrējās runāt latviski publiski sava smagā augšzemnieku akcenta dēļ. Nelaimīgas mīlestības dēļBriedis bija iemīlējies turīga vecticībnieka meitā, bet, kad meitenes tēvs par to uzzināja, viņš atdeva meitu par sievu kādam bagātam muižniekam. Briedis nopietni apsvēra iestāties pareizticīgo klosterī, bet domu atmeta, kad ceļā uz klosteri ieraudzīja divus mūkus alkoholiskā reibumā. Pēc tam īsu brīdi mācījās mērnieku skolā. 1905. gada revolūcijas atplūdu laikā 1906. gadā atgriezās Daugavpilī un pēc vecākā brāļa Augusta ieteikuma nolēma iestāties Pēterburgas Vladimira karaskolā. Izcilo taktisko spēju dēļ jau vecākajā kursā tika iecelts par virsseržantu. Savās atmiņās Arvīds Skurbe, kas toreiz arī mācījās karaskolā, atcerējās tikšanos ar Briedi:  Karaskolu beidzot, 1909. gadā ieguva podporučika pakāpi. Pēc karaskolas beigšanas dienēja 99. Ivangorodas kājnieku pulkā Daugavpilī (1909—1912). 1910. gadā saņēma 3 godalgas šaušanā. 1912. gadā ieguva poručika dienesta pakāpi un tika iecelts par rotas komandieri. 1914. gadā viņš ieguva tiesības piedalīties konkursa pārbaudījumos Pēterburgas Ģenerālštāba akadēmijā, tomēr šos plānus izjauca Pirmā pasaules kara sākšanās. 

 Pirmais pasaules karš 
Pēc Pirmā pasaules kara izcelšanās, balstoties uz savu lielo antipātiju pret vāciešiem, Briedis neoficiāli nomainīja savu vārdu uz Frīdrihs.Sarunvalodā fricis ir nievājoša, ekspresīva iesauka vācietim, īpaši vācu kareivim. Vēlāk Kārlis Goppers 1925. gadā atcerējās Brieža attieksmi pret vāciešiem, liecinot, ka viņš kara laikā savu: 

Kara sākumā Briedis darbojās armijas daļās ārpus Latvijas teritorijas. Viņš piedalījās kaujās pret Vācijas Impēriju Austrumprūsijā, veikdams pārdrošus izlūkgājienus. Pēc viena no tiem viņš saņēma Jura Zelta zobenu, uz kura bija rakstīts “Par drošsirdību”, vēlāk saņēma arī Vladimira ordeni. Līdz ar Latviešu strēlnieku bataljonu dibināšanos uzreiz atgriezās Latvijā un kļuva par rotas komandieri 1. Daugavgrīvas strēlnieku bataljonā, kuru komandēja Rūdolfs Bangerskis. Viņa karavīri cīnījās pie Misas upes, Ķekavas, Plakanu un Veisu mājām. Ķekavas kaujā 1916. gada martā Briedis ar savu rotu cīnījās netālu no Bauskas šosejas pie Ručku mājām. Strēlnieki te cieta lielus zaudējumus, bet Briedi ievainoja žoklī. 1916. gada beigās un 1917. gada sākumā Ziemassvētku kauju laikā pulkveža Brieža 1. bataljons cīnījās Tīreļpurvā. Smagajās kaujās Briedi ievainoja otrreiz, šoreiz elkonī.

 Krievijas revolūcija 
Pēc 1917. gada Februāra revolūcijas, Briedis tika iecelts par 1. Daugavgrīvas latviešu strēlnieku pulka komandieri. Viņš aktīvi cīnījās ar armijas disciplīnas sabrukumu un latviešu strēlnieku piesliešanos boļševikiem. Iesaistoties politiskajās norisēs, viņš kļuva par Latviešu Nacionāldemokrātu partijas (LNDP) biedru. Jūnijā tika paaugstināts apakšpulkveža dienesta pakāpē, panāca dzelzs rotas izveidošanu no visdisciplinētākajiem karavīriem un kopā ar pulkvedi Kārli Gopperu bija Latvju kareivju nacionālās savienības (LKNS) izveidošanas iniciators. Ap šo laiku Briedis vienā no Petrogradas laikrakstiem uzrakstīja rakstu par Latviešu strēlnieku sabrukumu:

Augustā tika paaugstināts par pulkvedi un ievēlēts Rīgas pilsētas domē no "radikālās darba grupas" saraksta, kurā apvienojās LNDP, Latvijas Radikāldemokrātiskā partija un Latviešu zemnieku savienība, tomēr dome darbu nespēja sākt Rīgas operācijas dēļ.

 Krievijas pilsoņu karš 
Oktobra apvērsumu Frīdrihs Briedis sagaidīja hospitālī Tērbatā. Pēc ārstēšanās uzreiz tika arestēts, taču izbēga no ieslodzījuma un devās uz Krieviju. Tur kopā ar Gopperu iesaistījās esera B. Savinkova izveidotajā Dzimtenes un brīvības aizsardzības savienībā, kurā Briedim tika uzticēta izlūkošana, pretizlūkošana un antiboļševistiska propaganda latviešu strēlnieku vidū. Piedalījās Jaroslavļas sacelšanās gatavošanā, 23. jūlijā viņu arestēja un ieslodzīja Lubjankas cietumā Maskavā, tad pārveda uz Butirku cietumu. 1918. gadā naktī no 27. uz 28. augustu nošāva kā kontrrevolucionārās kustības organizatoru. Pēc nāves par varonību Ziemassvētku kaujās Latvijas valdība viņu apbalvoja ar visu šķiru Lāčplēša kara ordeni.

1926. gadā Latvijā atgriezās viņa dēls Juris, kuram piešķīra jaunsaimniecību Raiskuma muižā pie Cēsīm.

 Apbalvojumi 
 Sv. Jura Ordenis, IV šķira
 Jura ierocis
 Sv. Staņislava ordenis, II, III šķira (abi ar šķēpiem)
 Sv. Annas ordenis, II, III šķira (abi ar šķēpiem), IV šķira
 Sv. Vladimira ordenis, IV (ar šķēpiem) šķira
 Lāčplēša Kara ordenis, I, II, III šķira, apbalvots pēc nāves par Pirmā pasaules kara latviešu strēlnieku kaujās parādīto varonību

 Piemiņa 
Pulkveža Brieža vārdā nodēvētas ielas Rīgā, Rēzeknē, Jelgavā, Jūrmalā, Liepājā, Ogrē, Siguldā un Strenčos.

 Pulkveža Brieža fonds 
1924. gadā Latvijā leģendārā strēlnieku virsnieka piemiņas saglabāšanai un viņa dēla Jura atbalstam tika izveidots "Pulkveža Brieža fonds". Biedrība saņēma aktīvu atbalstu no Latvijas Dzelzceļnieku biedrības, Latvju Nacionālā kluba, Latvijas Sieviešu palīdzības korpusa un Latvijas Vanagiem.Latvijas Kareivis, "Pulkveža Brieža fonds". Nr.1 (01.01.1925) 1930. gadu otrajā pusē fonda valde nolēma iemūžināt Frīdriha Brieža piemiņu, uzceļot pieminekli. Izsludināja konkursu un žūrijas komisija par labāko atzina tēlnieka Kārļa Jansona metu. Meta fotogrāfijas tika publicētas daudzos tā laika preses izdevumos, attēlojot Briedi ar paceltu zobenu rokā uz ierakuma malas, kur divi strēlnieki tam seko uzbrukumā. Taču LR kara ministrs ģenerālis Balodis aizliedza iespēju pieminekli uzstādīt: "Mums ir daudz citu lielāku varoņu nekā Briedis..." Kad fonda vadītājs Pēteris Dardzāns mēģināja dabūt atļauju pieminekļa celšanai citur, viņam piezvanīja LR Iekšlietu ministrijas vicedirektors un uzkliedza:  1936. gadā Krapes luterāņu baznīcā tika uzstādīta piemiņas plāksne Oskaram Kalpakam un Frīdriham Briedim.
1998. gada 28. augustā Rīgas 13. vidusskolas priekšā gan uzstādīja pieminekli, taču nu jau pēc cita meta.

 Pulkveža Fr. Brieža muzejs 
Rīgas 13. vidusskolā darbojas skolas novadpētniecības pulciņš "Pulkveža Fr. Brieža muzejs", vienā no skolas kabinetiem izveidota Frīdriham Briedim veltīta ekspozīcija. 
2001. gada 1. septembrī Pulkveža Fr. Brieža muzeju apciemoja Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga.

 Frīdrihs Briedis popkultūrā 
 1999. gadā izdotajā latviešu folkmetāla grupas Skyforger albumā Latviešu strēlnieki ir ietverta dziesma Pulkvedis Briedis.

 Piezīmes 

 Atsauces 

 Literatūra 
 Porietis, J., Goldmanis, J., Goppers, K., Mednis, E., Siliņš, J., Upītis, K., Pulkvedis Fr. Briedis, Rīga, Latva, 1921.
 Holcmanis, R., Pulkvedis Fr. Briedis, viņa dzīve un traģiskā nāve, Liepāja, J./R. Nacionālā Kultūra, 1924.
 Upītis, K., Pulkvedis Fr. Briedis Golgatas gaitā: vēsturiskas piezīmes, 2. izd., Linkolna, Pilskalns, 1963.
 Lebedjev-Vīgners, M., Fridrihs Briedis: mazas atmiņas, Rīga, Sīmanis Lebedjevs, 1929.
 Mednis, E., Pulkvedis Briedis, 3. izd., Rīga, Zvaigzne, 1993.
 Akmenājs, M., Briedis: īss dzīves stāsts ar 12 ilustrācijām, Stokholma, Zelta ābele, 1963.
 Stinkulis, V., Pulkvedis Fridrihs Briedis, Rīga, Strēlnieks, 1992.

 Ārējās saites 

 Modris Zihmanis. Varoņa traģēdija
 Briedis Fridrihs - Vēstures terminu skaidrojošā vārdnīca
 Pie Rīgas 13. vidusskolas piemineklis pulkvedim Briedim 
 Pulkveža Fr. Brieža muzejs 
 Наша Газета. Полковник вместо монаха  

Kategorija:Vitebskas apgabalā dzimušie
Kategorija:Latviešu strēlnieku virsnieki
Kategorija:Latviešu Nacionāldemokrātu partijas politiķi
Kategorija:Dzimtenes un brīvības aizsardzības savienības biedri
Kategorija:Krievijas pilsoņu kara dalībnieki
Kategorija:Jura ordeņa kavalieri
Kategorija:Vladimira ordeņa kavalieri
Kategorija:Annas ordeņa kavalieri
Kategorija:Staņislava ordeņa kavalieri
Kategorija:Lāčplēša Kara ordeņa kavalieri
Kategorija:Padomju represijās nogalinātie