Annas pagasts

Annas pagasts ir viena no Alūksnes novada administratīvajām teritorijām tā dienvidos. Robežojas ar sava novada Alsviķu, Jaunalūksnes, Malienas, Jaunannas un Kalncempju pagastiem, kā arī Gulbenes novada Stāmerienas pagastu. 

 Daba 
 Reljefa formas 
Annasmuižas kalns, Ābelskalns, Āmaņu kalns, Biedres kalns, Brūža kalns, Cepļa kalns, Cīruļkalns, Dzirnavkalns, Ezerkalns, Greiliņu kalns, Gribažu kalniņi, Grēveļu kalns, Jāņkalniņš, Kauļu kalns, Kazradzu kalns, Kaķenes kalns, Koruļu kalns, Krievu kalns, Kuncu kalns, Ķeizaru kalns, Ķirku kalns, Ķiršu kalns, Lapsu kalns, Lielais kalns, Līberkalns, Maitu kalns, Medņu kalns, Meleces kalns, Mālu kalns, Māziku grava, Ņaudzenes kalns, Palsu kalns, Piekalnkalns, Sila kalns, Sudraba Bļoda, Sīļu kalns, Teiku kalns, Torņa kalns, Vezuma kalns.

 Hidrogrāfija 
 Upes  
Dzelzsupīte, Kapupīte, Kļavupīte, Paneizīte, Paparze, Polsu grāvis, Rūdupe, Umāra, Veršupīte, Vilkupīte.

 Ūdenstilpes 
Ezeriņu ezers, Raganu purviņš, Umarīte.

 Purvi 
Ezeriņu purviņš, Jēra purvs.

 Vēsture 
Pēc 1920. gada agrārās reformas Vecannas muižu 713 ha platībā sadalīja 43 vienībās, Jaunannas muižu 629 ha platībā sadalīja 40 vienībās,  bet Otes muižu 433 ha platībā sadalīja 48 vienībās.Latviešu konversācijas vārdnīcas I sējuma 571-572 slejas. Rīgā, 1927.-1928. 

1935. gadā Valkas apriņķa Annas pagasta platība bija 148,3 km² un tajā dzīvoja 2338 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Annas un Meijera ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Annas ciems ietilpis Alūksnes apriņķī (1946-1949) un Alūksnes (1949-1962), Gulbenes (1962-1967) un pēc 1967. gada atkal Alūksnes rajonā. 1977. gadā tika veikta teritoriju apmaiņa ar Stāmerienes ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Annas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Alūksnes novadā.

 Kultūrvēsturiskas vietas  
 Vecannas muiža 
Muižas kungu māja celta 19.gadsimta otrā pusē. Padomju laikā ēku izmanto kolhoza saimniecības vajadzībām un atjaunošanas nolūkos daļēji nojaukta. Mūsdienās saglabājies kungu mājas kreisais spārns, kuru izmanto kā dzīvojamo māju. 
 Umernieki 
Dzelzceļa līnijas Gulbene – Alūksne pieturas punkts. Stacijas ēka uzcelta 1937.gadā un mūsdienās tiek izmantota kā dzīvojamā ēka. Pieturas punktā četras reizes dienā pienāk vilciens.
 Ezeriņu kapsēta 
Kapos apbedījumi veikti no 1925. gadā, par pirmo apbedījumu tiek uzskatīta Āboliņa Minnas kapa vieta. Kapsētā apglabāti arī trīs Lāčplēša Kara ordeņa kavalieri - Oskars Zemnieks, Eduards Meijers un Aleksandrs Elmārs Ķesteris. 1933.gadā kapos atklāj pieminekli  Pirmā pasaules karā un Latvijas atbrīvošanas karā kritušajiem pagasta iedzīvotājiem. 2004. gadā kapos atklāta piemiņas vieta 1941. un 1949. gada politiski represētajiem, bet 2006. gadā atklāta piemiņas plāksne nacionālajiem partizāniem. Kapusvētki Ezeriņu kapos notiek katru gadu jūlija pēdējā sestdienā.
 Piemineklis Pirmā pasaules karā un Latvijas atbrīvošanas cīņās kritušajiem 
Gandrīz 3 metrus garais E.Kuraua akmeņkaltuvē Rīgā kaltais granīta piemineklis, celts par Annas pagasta Aizsargu nodaļas savāktajiem līdzekļiem. 1932.gada 22.jūnijā Alūksnes evaņģēliski luteriskās draudzes mācītājs G.Knezs-Knezinskis un pareizticīgo draudzes virspriesteris Jansons iesvēta pieminekļa pamatni. Pieminekli atklāj 1933.gada 3.jūlijā piedaloties Saeimas deputātam A.Bērziņam. 1940. gada 18. novembrī piemineklis sašauts, ložu atstātās pēdas aizvien redzamas.
 Gulbju krustakmens 
Mākslīgi apskaldītais akmens ar tā priekšpusē iekaltu krustu ir kulta vieta. Krusta pamatnē izveidota iedobe saukta par “tabakdozi”.    
 Pieminekļi 
 nr. 163..: Lupatu senkapi (Kapu kalns, Zviedru kalns)  Lupatās
 nr. 164.: Gulbju krustakmens (Tabakdoze) - kulta vieta pie Gulbjiem
 nr. 165.: Mūrnieku senkapi pie Mūrniekiem
 nr. 166.: Salnu (Trīsenieku) senkapi (Zviedru kapi) pie Salnām (Saļņiem, Trīseniekiem)
 nr. 167.: Bundzēnu senkapi starp Bundzeniekiem (Bundzēniem, Bundzeņiem), Latām un Gaigaļiem
 nr. 168.: Gaigaļu senkapi (Krāsmatas,	Zviedru kapi) starp Bundzeniekiem un Gaigaļiem
 nr. 2726.-2731.: Vecannas muižas apbūve Vecannā (19. gs. 1.p.) - kungu mājas drupas, klēts, kūts, stallis, vēlāk krogs (1844).LR Kultūras ministrijas rīkojums Nr.128. Par valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu sarakstu  (Aizkraukles rajons - Liepājas rajons)

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.OSP

 Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Anna (pagasta centrs), Grēveles, Kadilas, Vecanna.

 Ievērojamas personības 
 Elza Alsberga (1912—1996), gleznotāja, keramiķe
 Aivars Berķis (1936—2020), latviešu mežsaimnieks, žurnālists un politiķis
 Skaidrīte Kaldupe (1922—2013), rakstniece
 Kārlis Krēsliņš (1945), militārpersona, politiķis
 Pēteris Ķikuts (1907—1943), rakstnieks
 Jānis Simsons (1887—1939), aktieris, režisors
 Vita Vīksna (1935), dzejniece, žurnāliste
 Alfrēds Ziediņš (1885—1944), rakstnieks

 Saimniecība 
 Transports 

 Izglītība un kultūra 

 Atsauces 

Kategorija:Vidzeme
Kategorija:Alūksnes novada pagasti