Sēne

Par sēni var uzskatīt jebkuru pie sēņu valsts sugām piederošo dzīvo būtni. Tomēr visbiežāk ar vārdu sēne saprot sēņu gaļīgo augļķermeni, kas izdala sporas un kas izaug un paceļas no zemes vai sēnes barības avota. Tāpat kā visas sēnes, arī šie sēņu augļķermeņi nav augi un tajos nenorisinās fotosintēze.

Šīs sēnes cilvēki pārsvarā izmanto kā barības avotu, it īpaši skandināvu, baltu un slāvu valstīs, kur ļoti populāra ir sēņu ievākšanas prakse — sēņošana.

 Latvijā sastopamās sēnes 

 Ēdamās sēnes 

Latvijā par ēdamām ir atzītas 303 sēņu sugas. Sēņotāji visbiežāk lasa tikai kādas 20—30 no tām. Lielāko daļu sēņu pirms ēšanas ir nepieciešams vai ieteicams novārīt, bet dažas var ēst svaigas.

 Baravika — Boletus edulis
 Sila lācītis — Leccinum vulpinum
 Ozolu lācītis — Leccinum quercinum
 Parastā apšubeka — Leccinum aurantiacum
 Baltā apšubeka — Leccinum percandidum
 Dzeltenbrūnā apšubeka — Leccinum testaceoscabrum
 Parastā bērzubeka — Leccinum scabrum
 Purva bērzubeka — Leccinum holopus
 Melnā bērzubeka — Leccinum melaneum
 Parastā sviestbeka — Suillus luteus
 Graudainā sviestbeka — Suillus granulatus
 Priežu sviestbeka — Suillus variegatus
 Kastaņu smilšbeka — Gyroporus castaneus
 Rudzpuķu smilšbeka — Gyroporus cyanescens
 Kazu samtbekas — Xerocomus subtomentosus
 Lāču beka — Xerocomus badius
 Lielā dižsardzene — Macrolepiota procera
 Sarkstošā dižsardzene — Macrolepiota rhacodes
 Pelēkā tintene — Coprinus atramentarius
 Porcelāna tintene — Coprinus comatus
 Parastā celmene — Armillaria mellea
 Ziemas celmene — Flammulina velutipes
 Dzeltējošā atmatene — Agaricus silvicola
 Lauka atmatene — Agaricus campestris
 Meža atmatene — Agaricus silvaticus
 Tīruma atmatene — Agaricus arvensis
 Cirtainā čigānene — Rozites caperata Baltā bērzlape — Russula delica
 Dzeltenā bērzlape — Russula claroflava
 Mainīgā bērzlape — Russula decolorans
 Plankumainā bērzlape — Russula vesca
 Purva bērzlape — Russula paludosa
 Rožsārtā bērzlape — Russula rosea
 Siļķu bērzlape — Russula xerampelina
 Baltā krimilde — Lactarius bertilloni
 Piparu krimilde — Lactarius piperatus
 Dzeltenā krimilde — Lactarius scrobiculatus
 Meduszvīņu krimilde — Lactarius repraesentans
 Saldā krimilde — Lactarius volemus
 Sīvā krimilde — Lactarius pergamenus
 Anīsa piltuvene — Clitocybe odora
 Cūcene — Lactarius necator
 Alksnene — Lactarius rufus
 Parastais vilnītis — Lactarius torminosus
 Austeru sānause — Pleurotus ostreatus
 Parastā gailene — Cantharellus cibarius
 Rudens taurene — Cratarellus cornucopioides
 Medene — Sarcodon imbricatus
 Jomainās adatene jeb kliņģerene — Hydnum repandum
 Sērapiepe — Laetiporus sulphureus
 Kārpainais pūpēdis — Lycoperdon perlatum
 Milzu apaļpūpēdis — Langermannia gigantea
 Zaķu pūpēdis — Calvatia caelatum
 Parastie zemestauki — Phallus impudicus

 Neēdamās sēnes 

Latvijā par neēdamām ir atzītas 243 sēņu sugas. Tās ir sēnes, kas nesatur indīgas vielas, bet tomēr satur vielas, kuras izdala nepatīkamu smaku vai arī ir rūgtas vai ar dedzinošu garšu.

 Bālā mušmire — Amanita citrina
 Sūrā pienaine — Lactarius acerrimus
 Cūku pienaine — Lactarius hysginus
 Rūgtā smiltene — Tricholoma aestuans
 Sēra pūkaine — Tricholoma sulphureum
 Resnkāta beka — Boletus calopus
 Piparu rubīnbeka — Chalciporus piperatus
 Alkšņu mietene — Paxillus filamentosus
 Smailzvīņu saulsardzene — Lepiota aspera
 Parastā žultsbeka — Tylopilus felleus
 Sīvā bērzlape — Russula emetica
 Kelē bērzlape — Russula queletii
 Smailā stiklene — Hygrocybe conica
 Zaļā stiklene — Gliophorus psittacinus
 Ķieģeļsarkanā sērsēne — Hypholoma sublateritium
 Salnas gliemezene — Hygrophorus hypothejus
 Lapeglu gliemezene — Hygrophorus pudorinus Meduskrāsas sārtlapīte — Entoloma cetratum
 Zvana svārstene — Panaeolus sphinctrinus
 Alkšņu zvīnene — Pholiota alnicola
 Liesmainā zvīnene — Pholiota flammans
 Kalnu kailgalve — Psilocybe montana
 Puslodes virpainīte — Stropharia semiglobata
 Pārslainā turzene — Tubaria conspersa
 Klijainā turzene — Tubaria furfuracea
 Pusslodes tīrumene — Agrocybe pediates
 Zaļdzeltenā mēslene — Bolbitius titubans
 Parastā plakanpiepe — Ganoderma applanatum
 Purpura sīkpiepe — Chondrostereum purpureum
 Dzeltenā receklene — Tremella lutescens
 Smadzeņveida receklene — Tremella encephala
 Briežu ksilārija — Xylaria hypoxylon
 Ziemeļu klimakodone — Climacodon septentrionalis
 Dzeltenā korallene — Ramaria flava

 Indīgās sēnes 

Latvijā par indīgām ir atzītas 33 sugas. Tās ir sēnes, kuru augļķermeņi satur indīgas vielas (sēņu indes), kas, nonākot cilvēka organismā, izraisa tā saindēšanos vai pat paliekošus iekšējo orgānu bojājumus un nāvi. Vairākas ēdamās sēnes, tai skaitā parastais vilnītis, arī var būt indīgas, ja tās pirms lietošanas nenovāra.

 Zaļā mušmire — Amanita phalloides (Vaill.:Fr.) Secr.
 Baltā mušmire — Amanita virosa (Lam.) Bertilloni
 Violetbrūnā mušmire — Amanita porphyria (Alb. & Schwein.:Fr.) Mlady
 Patujāra šķiedrgalvīte — Inocybe erubescens Blytt (sin. Inocybe patouillardii Bres.)
 Hornemana virpainīte — Stropharia hornemannii (Fr.:Fr.) Lundell et Nannf.
 Kailā mietene — Paxillus involutus (Batsch:Fr.) Fr.
 Parastā bisīte — Gyromitra esculenta (Fr.) Fr.
 Rūgtā sērsēne — Hypholoma fasciculare (Huds.: Fr.) P.Kumm.
 Kastaņu saulsardzene — Lepiota castanea Quél.
 Dzeltensarkanā tīmeklene — Cortinarius orellanus Fr.
 Velna beka — Boletus satanas Lenz.
 Sarkandzeltaine — Lactarius helvus
 Parastā bārkstmale — Hebeloma crustuliniforme
 Parastā smiltene — Tricholoma equestre
 Tīģeru pūkaine — Tricholoma pardinum

 Psihotropās sēnes 

Latvijā par psihoaktīvām var uzskatīt aptuveni 15 sēņu sugas. Tās ir sēnes, kas iedarbojas uz centrālo nervu sistēmu, ierosinot apziņas izmaiņas, halucinācijas un eiforiju. Daudzviet pasaulē šīs sēnes tiek pielietotas šamanismā un alternatīvajā medicīnā. Muscimolu saturošās sēnes (atsevišķas mušmires) izraisa organisma fizisku saindēšanos un ir indīgas.

 Sarkanā mušmire — Amanita muscaria (L.:Fr.) Cook. (indīga sēne; satur muscimolu)
 Panteru mušmire — Amanita pantherina (DC.:Fr.) Krombh. (indīga sēne; satur muscimolu)
 Zilkāta samtmicīte — Conocybe cyanopus (satur psilocibīnu, psilocīnu un beocistīnu)
 Smailā kailgalve — Psilocybe semilanceata (satur psilocibīnu un beocistīnu)
 Vītolu jumtene — Pluteus salicinus (satur psilocibīnu un psilocīnu)
 Ievērojamā liesmene — Gymnopilus junonius (dažas apakšsugas satur psilocibīnu)
 vairākas šķiedrgalvīšu un svārsteņu sugas

 Ārējās saites 

 MykoWeb — mikoloģijas un sēņošanas tīmekļa vietne 
 Ēdamās sēnes
 Latvijas sēnes
 Latvijas aizsargājamās sēnes

*