Oligarhija

Oligarhija ( (oligarkhía) no ὀλίγος (olígos), "daži", un ἄρχω (arkho), "vara") ir sabiedrības pārvaldes forma, kur vara pieder nelielai iedzīvotāju grupai, kas valsti pārvalda savās, nevis sabiedrības interesēs. Pirmie, kas jēdzienu definēja un pielietoja, bija Senās Grieķijas filozofs Aristotelis un vēsturnieks Polibijs, aprakstot aristokrātijas deģenerāciju.

Vēsturē bieži sastopami oligarhiskie režīmi, piemēram, Senās Grieķijas Spartā un vēlāk Venēcijas Republikā. Mūsdienās oligarhijas pazīmes var saskatīt dažādās pasaules valstīs, kur politiskā un ekonomiskā vara ir koncentrēta nelielas grupas rokās, piemērām, Krievija.

 Galvenās iezīmes 

 Vara koncentrācija: Lielākā daļa politiskās, ekonomiskās un sociālās varas ir nelielas grupas rokās. Šī grupa pieņem lēmumus, kas ietekmē visu sabiedrību, bet darbojoties galvenokārt savu interešu labā.
 Nepieejamība un noslēgtība: Piekļuve varai un ietekmei ir stingri ierobežota, un sabiedrībai ir grūti ietekmēt oligarhiskās grupas lēmumus. Lielākajai daļai iedzīvotāju trūkst iespēju piedalīties politiskajos procesos.
 Ekonomiskā vara: Oligarhiskās grupas bieži kontrolē nozīmīgākos ekonomiskos resursus, tādus kā zemes, uzņēmumus un finanšu institūcijas. Tas ļauj tām ietekmēt gan valsts politiku, gan plašāku sabiedrību.
 Korupcija un klientelisms: Bieži vien oligarhijās ir augsts korupcijas līmenis, un vara tiek izmantota, lai atbalstītu draugus un sabiedrotos, veidojot klientelistiskas attiecības, kas turpina uzturēt un nostiprināt oligarhijas varu.
 Sociālā nevienlīdzība: Oligarhiskās sistēmas veicina lielu atšķirību starp sabiedrības augšējo un apakšējo slāni. Šāds varas un bagātības sadalījums var radīt sociālo spriedzi un destabilizāciju.

 Oligarhijas paveidi 
 Aristokrātija (no  — "lielisks"), priviliģēto dzimtu vara, 
 Kleptokrātija (no κλέπτης — "zaglis"), korumpēto vara,  
 Meritokrātija (no  — "nopelns"), nopelniem bagāto vara, 
 Partokrātija, partiju vara,
 Plutokrātija (no πλοῦτος — "bagāts"), bagātnieku vara, 
 Stratokrātija (no στρατός — "karaspēks"), armijas virsnieku vara jeb militārā hunta, 
 Tehnokrātija (no τέχνη — "ražots"), tehniski domājošo vara, 
 Teokrātija (no θεός — "Dievs"), garīdznieku vara, 
 Timokrātija (no τιμή — "gods"), īpašnieku vara.

 Mūsdienu oligarhijas 
Par oligarhijām dēvē tādas valstis, kurās varu ar demokrātiskai sabiedrībai tipiskiem valsts pārvaldes mehānismiem uzurpē relatīvi neliela iedzīvotāju grupa. 
Daudzas oligarhiski pārvaldītas valstis izveidojās pēc PSRS sabrukuma 1991. gadā, kad neliels skaits cilvēku privatizācijas laikā ieguva lielu bagātību un augstus amatus valsts pārvaldē, kontrolēja politiskās partijas un plašsaziņas līdzekļus. Tā 2004. gada maijā  žurnāla Forbes krievu izdevums identificēja 36 krievu oligarhus, kuru īpašums bija vērts vairāk kā 1 miljardu ASV dolāru.Putin and the Oligarchs, Foreign Affairs Credit Suisse 2013. gadā paziņoja, ka Krievijai ir augstākais bagātības nevienlīdzības līmenis pasaulē, ja neskaita nelielās Karību jūras valstis. 2013. gadā 110 miljardieriem piederēja 35% no visas Krievijas Federācijas labklājības.Credit Suisse  53. lpp

Arī Amerikas Savienoto Valstu pārvaldes sistēmu reizēm dēvē par oligarhisku.America on the Brink of Oligarchy 24 August 2012 The New Republic

Latvijā par oligarhiem savulaik dēvēja Aināru Šleseru, Aivaru Lembergu un Andri Šķēli.Latvija – zeme, kur aste luncina suni  Otto Ozols, speciāli TVNET
2011. gada 19. oktobrī 

 Atsauces 

Kategorija:Valsts pārvaldes formas