Manheima

Manheima () ir pilsēta Vācijas rietumos, Bādenē-Virtembergā, pie Nekāras ietekas Reinā. Reinas upe atdala Manheimu no pretējā krastā esošās Ludvigshāfenes, kas atrodas Reinzemē-Pfalcā.

Pilsētai ir regulārs plānojums, tās centrā slejas milzīga 18. gadsimtā celta Pfalcas elektoru pils, kurā mūsdienās atrodas Manheimas Universitāte. Pilsētā dislocēts ievērojams daudzums ASV karaspēka. No lielām kompānijām, kuru galvenās mītnes atrodas Manheimā, var minēt smērvielu ražotāju Fuchs Petrolub un celtniecības kompāniju Bilfinger Berger.

Pilsēta pirmoreiz minēta 766. gada Loršas kodeksā. Tas bija neliels ciematiņš, līdz Pfalcas elektors Frīdrihs IV šeit 16. gadsimta beigās uzcēla pili. Trīsdesmitgadu kara laikā 1622. gadā pilsētu nopostīja Tillī karaspēks. 1720. gadā Manheima kļuva par Pfalcas galvaspilsētu. 18. gadsimtā Manheima bija slavena mūzikas pasaulē — šeit attīstījās t. s. Manheimas skola. 1885. gadā Kārlis Bencs Manheimā izgudroja un iedarbināja pasaulē pirmo automašīnu.Bertha Benz Memorial Route Otrā pasaules kara laikā Manheima smagi cieta britu un ASV uzlidojumos.

 Cilvēki 
Manheimā dzimuši:

 Frīdrihs Engelhorns (Friedrich Engelhorn, 1821-1902) - rūpnieks, BASF dibinātājs;
 Štefija Grāfa (Steffi Graf, 1969) — tenisiste;
 Paskāls Gross (Pascal Groß, 1991) — futbolists;
 Zeps Herbergers (Sepp Herberger, 1897—1977) — futbola treneris;
 Hermanis Millers (Hermann Müller, 1876—1931) — politiķis;
 Alberts Špērs (Albert Speer, 1905—1981) — arhitekts.

 Attēli 

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Manheima

Kategorija:Bādenes-Virtembergas pilsētas