Kaļiņingradas apgabals

Kaļiņingradas () jeb Karaļauču apgabals ir Krievijas Federācijas eksklāvs pie Baltijas jūras starp Poliju dienvidos un Lietuvu ziemeļos un austrumos, vēsturiskās Austrumprūsijas ziemeļu daļa. Ietilpst Ziemeļrietumu federālajā apgabalā.

Tas ir viens no militarizētākajiem Eiropas apvidiem, šeit atrodas lielas Krievijas kara bāzes un Krievijas Baltijas kara flotes galvenā mītne. Apgabalā atrodas vairākas autorūpnīcas. Rūpnieciski iegūst dzintaru un naftu, kā arī nodarbojas ar zveju.

 Vēsture 
Vēsturiski šī teritorija bija senprūšu apdzīvota, līdz Prūsijas krusta karos to 13. gadsimta vidū iekaroja Vācu ordenis, nodibinot ordeņa valsti ar centru Marienburgā. 1525. gadā Albrehts Hoencollerns pārveidoja ordeņa valsti par Prūsijas Hercogisti. Pēc Trīsdesmitgadu kara par valsts centru kļuva Kēnigsberga. 1657. gadā Prūsija apvienojās personālūnijā ar Brandenburgu. 1701. gadā Frīdrihs I Kēnigsbergā kronēja sevi par karali, nodibinot Prūsijas Karalisti, kas kļuva par spēcīgāko vācu valsti un Vācijas apvienotāju. Apvienotajā Vācijā reģions ap Kēnigsbergu tika saukts par Austrumprūsiju.

Septiņgadu kara laikā 1757. gadā Krievijas Impērija anektēja agrākās Prūsijas hercogistes teritoriju un 1758. gadā iecēla savu ģenerālgubernatoru, bet pēc Pēterburgas miera līguma parakstīšanas 1762. gadā atteicās no pakļautās Prūsijas Karalistes daļas.
Pēc Vācijas sakāves Otrajā pasaules karā un Potsdamas konferences 1945. gada 2. augustā Austrumprūsija tika piešķirta Polijai (dienvidu daļa, apm. 2/3 no tās teritorijas) un PSRS (ziemeļu daļa ar galvaspilsētu Kēnigsbergu), Sarkanās armijas okupētajā Austrumprūsijas daļā tika izveidots Kēnigsbergas kara apgabals.
1946. gada 7. aprīlī Krievijas PFSR sastāvā tika izveidots Kēnigsbergas apgabals.

1946. gadā Staļins pieņēma galīgo lēmumu par jaunā apgabala pārkrievošanu, 4. jūlijā Kēnigsberga tika pārdēvēta par Kaļiņingradu, Kēnigsbergas apgabals par Kaļiņingradas apgabalu, bet 9. jūlijā PSRS Ministru Padome pieņēma lēmumu nr. 1522. par 12 000 kolhoznieku un lauksaimniecības strādnieku ģimeņu "brīvprātīgu" pārvietošanu no Krievijas PFSR un Baltkrievijas PSR uz Kaļiņingradas apgabalu no 1946. gada augusta līdz oktobrim. Pirmais ešelons ar pārvietotajiem Brjanskas apgabala zemniekiem ieradās Gumbinenes (Gusevas) stacijā 1946. gada 23. augustā.

1947. gadā visus atlikušos apgabala vācu un lietuviešu pamatiedzīvotājus deportēja uz PSRS okupētās Austrumvācijas ziemeļu daļu, no kurienes viņi lielākoties vēlāk pārcēlās uz Lielbritānijas okupēto Rietumvācijas daļu.

 Mēģinājumi pievienot Lietuvai 
Kembridžas Universitātes vēsturnieka Moraga Makaivora darbā "Padomju politika sakarā ar KPFSR jaunajām teritorijām, ap 1939. līdz 1953."UTREES: University Theses in Russian, Soviet and East European Studies 1907-2016. Soviet policy towards the new territories of the RSFSR, circa 1939 to 1953. MORAG C. MCIVOR, PhD thesis, Cambridge (2012) minēti fakti, ka 1945. gadā Staļins esot piedāvājis Kēnigsbergas apgabalu, līdzīgi Klaipēdas apgabalam, iekļaut Lietuvas PSR teritorijā, tomēr Lietuvas kompartijas vadītājs Antans Sņečkus no tā esot atteicies. Līdzīgu piedāvājumu 1963. gadā esot izteicis arī Hruščovs un 1987. gadā Gorbačovs, bet Lietuvas PSR vadītāji to atkal noraidījuši, lai izvairītos no Lietuvas krievu iedzīvotāju skaita palielināšanās.Напоминая о Пруссии... Полемические заметки, написанные после посещения Калининградской области Алексей Балиев 23.09.2014 (krieviski)

 Administratīvais iedalījums 

Administratīvi Kaļiņingradas apgabals ir sadalīts Kaļiņingradas pilsētā, 6 pilsētu rajonos (городской округ) un 15 rajonos (муниципальный район).

 Karaļauči jeb Kaļiņingrada (Калининград)
 Jantarnijas pilsētas rajons (Янтарный городской округ)
 Laduškinas pilsētas rajons (Ладушкинский городской округ)
 Mamonovas pilsētas rajons (Мамоновский городской округ)
 Pioņerskas pilsētas rajons (Пионерский городской округ)
 Sovetskas pilsētas rajons (Советский городской округ)
 Svetlijas pilsētas rajons (Светловский городской округ)
 Bagrationovskas rajons (Багратионовский район)
 Baltijskas rajons (Балтийский район)
 Čerņahovskas rajons (Черняховский район)
 Gurjevskas rajons (Гурьевский район)
 Gusevas rajons (Гусевский район)
 Gvardejskas rajons (Гвардейский район)
 Krasnoznamenskas rajons (Краснознаменский район)
 Ņemanas rajons (Неманский район)
 Ņesterovas rajons (Нестеровский район)
 Ozjorskas rajons (Озёрский район)
 Poļeskas rajons (Полесский район)
 Pravdinskas rajons (Правдинский район)
 Slavskas rajons (Славский район)
 Svetlogorskas rajons (Светлогорский район)
 Zeļenogradskas rajons (Зеленоградский район)

 Pilsētas 

Kaļiņingradas apgabalā ir 22 pilsētas (kursīvā rajona nozīmes pilsētas)

 20px Karaļauči — 431 402 iedz.
 20px Sovetska — 41 705 iedz.
 20px Čerņahovska — 40 449 iedz.
 20px Baltijska — 32 697 iedz.
 20px Guseva — 28 260 iedz.
 20px Svetlija — 21 375 iedz.
 20px Gvardejska — 13 899 iedz.
 20px Zeļenogradska — 13 026 iedz.
 20px Gurjevska — 12 431 iedz.
 20px Ņemana — 11 798 iedz.
 Pioņerska — 11 017 iedz. 20px Svetlogorska — 10 772 iedz.
 20px Mamonova — 7757 iedz.
 20px Poļeska — 7581 iedz.
 20px Bagrationovska — 6579 iedz.
 20px Ozjorska — 4740 iedz.
 20px Slavska — 4614 iedz.
 20px Ņesterova — 4595 iedz.
 20px Pravdinska — 4323 iedz.
 20px Laduškina — 3787 iedz.
 20px Krasnoznamenska — 3522 iedz.
 20px Primorska — 1956 iedz.

 Karte 

 Iedzīvotāju etniskais sastāvs 

 tautības 1959 % 1970 % 1979 % 1989 % 2002 % 2010 % iedzīvotāji kopā  610 885 100,00% 731 936 100,00% 807 985 100,00% 871 159 100,00% 955 281 100,00% 941 873 100,00% krievi 473 861 77,57% 564 469 77,12% 632 717 78,31% 683 563 78,47% 786 885 82,37% 772 534 82,02% ukraiņi 35 717 5,85% 48 044 6,56% 54 656 6,76% 62 750 7,20% 47 229 4,94% 32 771 3,48% baltkrievi 57 178 9,36% 68 808 9,40% 72 465 8,97% 73 926 8,49% 50 748 5,31% 32 497 3,45% lietuvieši 21 262 3,48% 23 376 3,19% 19 647 2,43% 18 116 2,08% 13 937 1,46% 9769 1,04% armēņi 524 0,09% 740 0,10% 953 0,12% 1620 0,19% 8415 0,88% 9226 0,98% vācieši 648 0,11% 1068 0,15% 1218 0,15% 1307 0,15% 8340 0,87% 7349 0,78% tatāri 2202 0,36% 2752 0,38% 3226 0,40% 3556 0,41% 4729 0,49% 4534 0,48% ebreji 4520 0,74% 4517 0,62% 3816 0,47% 3200 0,37% 1599 0,17% 1123 0,12% mordvieši 3360 0,55% 3280 0,45% 3678 0,45% 3482 0,40% 2320 0,24% 1600 0,17% poļi 3287 0,54% 4028 0,55% 4245 0,52% 4287 0,49% 3918 0,41% 2788 0,30% čuvaši 2786 0,46% 2713 0,37% 2668 0,33% 2671 0,31% 2027 0,21% 1384 0,15% uzbeki 427 0,07% 198 0,03% 320 0,04% 519 0,06% 631 0,07% 2245 0,24% moldāvi 218 0,04% 796 0,11% 874 0,11% 1342 0,15% 1116 0,12% 1045 0,11% čigāni 802 0,13% 930 0,13% 1022 0,13% 1223 0,14% 1447 0,15% 1251 0,13% latvieši 672 0,11% 1085 0,15% 986 0,12% 978 0,11% 709 0,07% 524 0,06% azerbaidžāņi 194 0,03% 574 0,08% 664 0,08% 1881 0,22% 2959 0,31% 3282 0,35% kazahi 165 0,03% 393 0,05% 219 0,03% 522 0,06% 631 0,07% 748 0,08% gruzīni 235 0,04% 578 0,08% 473 0,06% 523 0,06% 681 0,07% 578 0,06% tadžiki   62 0,01% 128 0,02% 158 0,02% 309 0,03% 515 0,05% kirgīzi   28 0,00% 25 0,00% 105 0,01% 109 0,01% 482 0,05% un citi 2801 0,45% 3497 0,47% 3985 0,49% 7025 0,80% 7683 0,80% 7607 0,80% nenoteikta 26 0,00% un citi un citi   98 0,01% 8859 0,93% 48021 5,10%

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Krievijas Federācijas apgabali