2001. gads

2001. () bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās pirmdienā. Pēc Gregora kalendāra 2001. gads bija 21. gadsimta un 3. gadu tūkstoša pirmais gads, lai gan populārā kultūra svinēja šo gadu 2000. gadā.

 Notikumi 

 Janvāris 
 1. janvāris — daudzi cilvēki svinēja 21. gadsimta sākumu (lai gan ne tik daudz kā 2000. gadā).
 13. janvāris — 7,6 ballu stipra zemestrīce satricināja Salvadoru; bojā gāja vismaz 800 cilvēku, un tūkstoši palika bez pajumtes.
 15. janvāris — Vikipēdija, brīvā satura enciklopēdija, tika iedarbināta tiešsaistes režīmā (Vikipēdijas diena).
 20. janvāris — ASV prezidents Džordžs V. Bušs nodeva zvērestu kā 43. ASV prezidents.
 26. janvāris — zemestrīce satricināja Indijas pilsētu Gudžarātu, bojā gāja vairāk nekā 20 000 cilvēku un tika sagrauta lielākā daļa vēsturiskās pilsētas.

 Februāris 
 6. februāris — Likud partijas vadītājs Ariels Šarons tika ievēlēts par Izraēlas premjerministru.
 12. februāris — kosmiskā zonde NEAR Shoemaker tika novadīta uz 433 Eros virsmas, kļūstot par pirmo aparātu, kas nosēdies uz asteroīda.
 13. februāris — 6,6 ballu stipra zemestrīce satricināja Salvadoru; bojā gāja vismaz 400 cilvēku.
 16. februāris — Irākas atbruņošanas krīze: ASV un britu spēki veica bombardēšanu, lai iznīcinātu Irākas gaisa aizsardzības tīklu.

 Marts 
 7. marts — par Izraēlas premjerministru kļuva Ariels Šarons.
 15. marts — izveidota Melnkalnes Centrālā banka.
 23. marts — Krievijas orbitālo staciju Mir novadīja no orbītas un tā sadega atmosfērā; nesadegušās daļas iekrita Klusajā okeānā netālu no Nadi salas Fidži.
 24. marts — izdota Apple Computer operētājsistēma Mac OS X versija v10.0.

 Aprīlis 
 1. aprīlis — bijušais Dienvidslāvijas Federatīvās republikas prezidents Slobodans Miloševičs, kuru apsūdzēja kara noziegumos, padevās īpašajiem policijas spēkiem.
 1. aprīlis — Nīderlandē tika legalizētas viendzimuma laulības, tai kļūstot par pirmo valsti, kur tādas ir atļautas.
 22. aprīlis — par Vjetnamas prezidentu kļuva Nons Duks Mans.
 23. aprīlis — Intel izlaida jauno procesoru Pentium 4.
 26. aprīlis — Džuničiro Koidzumi kļuva par Japānas premjerministru.
 28. aprīlis — no Baikonuras kosmodroma tika palaists kosmosa kuģis Sojuz TM-32, nogādājot kosmosā pirmo komerckosmonautu ("kosmisko tūristu") Denisu Tito (uz zemes atgriezās ).

 Maijs 
 3. maijs — ASV pārstāvju vēlēšanās zaudēja vietu ANO Cilvēktiesību komisijā, tas notika pirmo reizi kopš 1947. gada.
 6. maijs — pāvests Jānis Pāvils II ieradās vizītē Sīrijā un kļuva par pirmo pāvestu, kas bijis mošejā.
 13. maijs — Itālijas parlamenta vēlēšanās uzvarēja Silvio Berluskoni ar "Brīvības mājas" koalīciju.

 Jūnijs 
 1. jūnijs — Nepālas kroņprincis Dipendra nogalināja karalisko ģimeni un pēc tam pats nošāvās. Par karali kļuva Gjanandra.
 7. jūnijs — Apvienotās Karalistes parlamenta vēlēšanās uzvarēja Tonija Blēra leiboristu partija.
 20. jūnijs — Pervezs Mušarafs kļuva par Pakistānas prezidentu pēc Muhamada Rafika Tartara atkāpšanās.
 23. jūnijs — Peru dienvidos notika 7,9 ballu stipra zemestrīce.

 Jūlijs 
 20. jūlijs — 22. jūlijs — Itālijas pilsētā Dženovā notika 27. G8 samits; pasākuma laikā notika antiglobālistu protesta demonstrācijas, kuru laikā gāja bojā viens denonstrants un vairāki tika smagi ievainoti.
 26. jūlijs  — par Nepālas premjerministru kļuva Sers Bahādurs Deuba, nomainot Giridžu Prasadu Koiralu.
 28. jūlijs — Alejandro Toledo nodeva Peru prezidenta zvērestu, 8 mēnešus pēc neuzticības izteikšanas bijušajam prezidentam Alberto Fuhimori.

 Augusts 
 28. augusts — Ericsson un Sony izveidoja kopuzņēmumu Sony Ericsson mobilo tālruņu ražošanai.Sakaru Pasaules enciklopēdiskā laika grāmata , pipkalejs.lv

 Septembris 
 9. septembris — dibināta Indonēzijas Demokrātiskā partija.
 10. septembris — Norvēģijas parlamenta vēlēšanās uzvarēja Kjels Magne Bondeviks ar konservatīvo koalīciju.
 11. septembris — ASV notika teroristu uzbrukumi Ņujorkā Pasaules tirdzniecības centrā, Pentagonā, Ārlingtonā, kuros gāja bojā 2996 cilvēki (ieskaitot 19 teroristus).
 15. septembris — ASV prezidents Džordžs V. Bušs pieteica karu terorismam.

 Oktobris 
 1. oktobris — dibināts mobilo telefonu un citu mobilo ierīču ražotājs Sony Mobile Communications.
 4. oktobris — raķete, kura "nomaldījās" Ukrainas pretgaisa aizsardzības mācībās, notrieca Krievijas aviokompānijas Sibirj pasažieru lidmašīnu Tu-154, kas bija ceļā no Telavivas uz Novosibirsku; bojā gāja 78 cilvēki.
 7. oktobris — ASV ar Apvienotās Karalistes spēku piedalīšanos iebruka Afganistānā.
 23. oktobris — Apple Computer izlaida iPod.
 25. oktobris — Microsoft izlaida Windows XP.

 Novembris 
 7. novembris — virsskaņas lidmašīna Concorde atsāka lidojumus pēc 15 mēnešu pārtraukuma.
 10. novembris — Ķīna tika uzņemta Pasaules Tirdzniecības organizācijā pēc 15 gadu ilgām pārrunām.
 10. novembris — Austrālijas premjerministrs Džons Hauards tika ievēlēts uz trešo termiņu.
 10. novembris — Alžīrijā lietavās un dubļu straumēs gāja bojā vairāk nekā 900 cilvēku.
 12. novembris — Taliban spēki atstāja Afganistānas galvaspilsētu Kabulu; Afgāņu ziemeļu alianse pilsētā iegāja .
 15. novembris — Microsoft izlaida Xbox.

 Decembris 
 13. decembris — Indijas parlamentam uzbruka teroristi, nogalinot 14 cilvēkus. Tas gandrīz noveda Indiju un Pakistānu līdz karam.
 13. decembris — ASV prezidents Džordžs V. Bušs paziņoja par ASV izstāšanos no 1972. gada Pretraķešu aizsardzības sistēmu ierobežošanas līguma.
 19. decembris — jauns pasaules atmosfēras spiediena augstuma rekords 108,56 kPa tika reģistrēts Mongolijā Huvsgulas provinces Tosoncengelā.
 22. decembris — Hāmids Karzajs tika ievēlēts par Afganistānas valdības vadītāju.

 Nezināmi datumi 
 Indija kļuva par otro valsti, kuras iedzīvotāju skaits sasniedzis 1 miljardu. Pirmā bija Ķīna 1979. gadā.

 Dzimuši 
 Janvāris 
 4. janvāris — Odilons Kosunu (Odilon Kossounou), Kotdivuāras futbolists
 9. janvāris — Rodrigu (Rodrygo), brazīliešu futbolists
 17. janvāris — Enco Fernandess (Enzo Fernández), argentīniešu futbolists
 Februāris 
 12. februāris — Hviča Kvarachelija (ხვიჩა კვარაცხელია), gruzīnu futbolists
 19. februāris — I Kanins (이강인), dienvidkorejiešu futbolists
 Marts 
 24. marts — Viljams Saliba (William Saliba), franču futbolists
 Maijs 
 4. maijs — Hoans Garsija (Joan García), spāņu futbolists
 17. maijs — Manu Konē (Manu Koné), franču futbolists
 24. maijs — Strahiņa Pavlovičs (Страхиња Павловић), serbu futbolists
 Jūnijs 
 11. jūnijs — Billijs Gilmors (Billy Gilmour), skotu futbolists
 18. jūnijs — Gabriels Martinelli (Gabriel Martinelli), brazīliešu futbolists
 20. jūnijs:
 Nikolass Džeksons (Nicolas Jackson), senegāliešu futbolists
 Gonsalu Ramušs (Gonçalo Ramos), portugāļu futbolists
 Jūlijs 
 10. jūlijs — Isabela Merseda (Isabela Merced), amerikāņu aktrise
 Augusts 
 13. augusts — Hulians Arauho (Julián Araujo), meksikāņu futbolists
 Septembris 
 5. septembris — Bukajo Saka (Bukayo Saka), angļu futbolists
 26. septembris — Žuau Pedru (João Pedro), brazīliešu futbolists
 Oktobris 
 13. oktobris — Kalebs Maklaflins (Caleb McLaughlin), amerikāņu aktieris
 Novembris 
 2. novembris — Moisess Kaisedo (Moisés Caicedo), ekvadoriešu futbolists
 6. novembris:
 Maija Līsija Neilore (Mya-Lecia Naylor), britu aktrise, dziedātāja un fotomodele (mirusi 2019. gadā)
 Likā Ševaljē (Lucas Chevalier), franču futbolists
 Decembris 
 4. decembris — Nikolo Rovella (Nicolò Rovella), itāļu futbolists
 12. decembris — Maikls Olise (Michael Olise), franču futbolists

 Miruši 
 Janvāris 
 12. janvāris — Vijams Hjūlets (William Hewlett) — ASV komersants (dzimis 1913. gadā)
 16. janvāris — Lorāns-Dezirē Kabila (Laurent-Désiré Kabila), Kongo Demokrātiskās Republikas prezidents (dzimis 1939. gadā)

 Februāris 
 9. februāris — Herberts Saimons (Herbert Simon), ASV ekonomists (dzimis 1916. gadā)
19. februāris — Stenlijs Kreimers (Stanley Kramer), amerikāņu kinorežisors (dzimis 1913. gadā)
 24. februāris — Klods Šennons (Claude Elwood Shannon), ASV inženieris un matemātiķis (dzimis 1916. gadā)

 Marts 
 22. marts:
 Sabiha Gekčena (Sabiha Gökçen), turku lidotāja (dzimusi 1913. gadā)
 Viljams Hanna (William Hanna), ASV animators, režisors (dzimis 1910. gadā)
 31. marts — Klifords Šulls (Clifford Shull), ASV fiziķis (dzimis 1915. gadā)

 Aprīlis 
 14. aprīlis — Hiroši Tešigahara (勅使河原 宏), japāņu kinorežisors (dzimis 1927. gadā)
 17. aprīlis — Leonīds Ostrovskis (Леонид Альфонсович Островский), Latvijā dzimis PSRS futbolists (dzimis 1936. gadā)

 Jūnijs 
 1. jūnijs:
 Aišvarja (Aiswarya), Nepālas karaliene (dzimusi 1949. gadā)
 Birendra, Nepālas karalis (dzimis 1945. gadā)
 3. jūnijs — Entonijs Kvinns (Anthony Quinn), amerikāņu/meksikāņu aktieris (dzimis 1915. gadā)
 4. jūnijs — Dipendra, Nepālas kroņprincis (dzimis 1971. gadā)
 11. jūnijs — Duglass Adamss (Douglas Adams), britu rakstnieks (dzimis 1952. gadā)
 11. jūnijs — Timotijs Makvejs (Timothy McVeigh), ASV terorists (dzimis 1968. gadā)
 17. jūnijs — Donalds Krams (Donald James Cram), ASV ķīmiķis (dzimis 1919. gadā)

 Jūlijs 
 1. jūlijs — Nikolajs Basovs (Николай Геннадиевич Басов), krievu fiziķis (dzimis 1922. gadā)
 29. jūlijs — Edvards Gereks (Edward Gierek), Polijas līderis (dzimis 1913. gadā)

 Augusts 
 1. augusts — Pouls Andersons (Poul Anderson), ASV fantastikas rakstnieks (dzimis 1926. gadā)
 2. augusts — Kristiāns Barnards (Christiaan Neethling Barnard), Dienvidāfrikas kardioķirurgs (dzimis 1922. gadā)
 20. augusts — Freds Hoils (Fred Hoyle), britu astronoms (dzimis 1915. gadā)
 25. augusts — Kens Tirels (Alan Henry Robert Kenneth Tyrrell), angļu autosportists (dzimis 1924. gadā)

 Septembris 
 11. septembris — Muhammeds Atā (محمد عطا), terorists (dzimis 1968. gadā)
 22. septembris — Aizeks Sterns (Isaac Stern), amerikāņu vijolnieks (dzimis 1920. gadā)

 Novembris 
 21. novembris — Sultāns Salahudins (Almarhum Sultan Salahuddin Abdul Aziz Shah Al-Haj ibni Almarhum Sultan Sir Hisamuddin Alam Shah Al-Haj), Malaizijas karalis (dzimis 1926. gadā)
 29. novembris — Džordžs Herisons (George Harrison), angļu mūziķis (dzimis 1943. gadā)

 Decembris 

 12. decembris — Jozefs Bicans (Josef Bican), austriešu-čehu futbolists (dzimis 1913. gadā)

 Atsauces 

*