Robežnieku pagasts

Robežnieku pagasts ir viena no Krāslavas novada administratīvajām teritorijām, Baltkrievijas pierobežā. Robežojas ar sava novada Skaistas, Kalniešu, Indras, Konstantinovas, Asūnes un Ķepovas pagastiem, kā arī Baltkrievijas Vitebskas apgabala Verhņadzvinskas rajonu. 

 Daba 
Atrodas Latgales augstienes Dagdas paugurainē. Augstākie pauguri pagastā atrodas Skukos; augstākais ir Maišeļu kalns - 179,3 m vjl.

 Hidrogrāfija 
Upes:
 Asūnīca
 Berjozovka
 Indrica
 Kaļedovka
 Samaņica
 Ormjanka

Ezeri:
 Lielais Gusena ezers (120 ha)
 Garais ezers (71,2 ha)
 Ormijas ezers (66,4 ha)
 Nauļānu ezers (55,0 ha)
 Baltais ezers (daļa atrodas Baltkrievijā, kopplatība 41,3 ha, no kuriem Latvijā - 35,3 ha)
 Ildžs (24,9 ha)
 Sļepuru ezers (16,4 ha)
 Matejka (16,4 ha)
 Žabinka ezers (10,2 ha)
 Mošņica (10 ha)

Purvi:
Pagastā esošie purvi ir nelieli: Ikažencu, Maišeļu, Zabolotjes purvs.

 Vēsture 
Pēc miera līguma ar Krieviju noslēgšanas 1920. gada augustā Pustiņas pagasts (Пустынская) no Drisas apriņķa tika pievienots Daugavpils apriņķim LatvijāM.Skujeneeks. Latvija. Zeme un eedzīvotaji. 1922.  1.lpp..

1935. gadā pagasta platība bija 132,47 km² un tajā dzīvoja 4274 iedzīvotāji. 1940. gada aprīlī to pārdēvēja par Robežnieku pagastuValdības Vēstnesis  1940.gada 26.aprīlis. 1945. gadā pagastā izveidoja Joniņu, Novļānu, Pleiku un Robežnieku ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Krāslavas rajona Robežnieku ciemam1954. gadā pievienoja likvidēto Novļānu ciemu, 1979. gadā - likvidēto Joniņu ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Robežnieku pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Krāslavas novadā.

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.OSP

 Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Robežnieki (pagasta centrs), Skuki, Pļeiki, Nauļāni, Gromiki, Auguļova, Joņini, Pipiri, Ikaženci.

 Saimniecība 
 Transports 

 Izglītība un kultūra 

 Atsauces 

Kategorija:Latgale
Kategorija:Krāslavas novada pagasti