Sanskrits

Sanskrits (  — 'izkopta valoda', saīsināti  ) ir hinduisma, budisma un džainisma liturģiskās literatūras klasiskā valoda, kā arī viena no Indijas 23 oficiālajām valodām.

 Fonētika 
Klasiskais sanskrits izšķir 48 skaņas. Dažas no tām gan ir alofoni. Fonēmu skaits ir mazāks, apmēram 35, skat. zemāk.

Skaņas tradicionāli tiek sakārtotas sekojošā kārtībā: patskaņi (Ach), divskaņi (Hal), anusvāra un visarga, slēdzeņi (Sparśa) un nāseņi (sākot no mutes aizmugures un virzoties uz priekšu), un visbeidzot plūdeņi un šņāceņi; SSTA rakstībā tas izskatās šādi (sk. tabulas zemāk):

 ; 


 ; 
Pastāv arī mainīta tradicionālā kārtība, kas ir sastopama  Šiva Sutrā.

 Patskaņi 
Klasiskā sanskrita patskaņi ar to vārda sākuma dēvanāgarī rakstzīmi, diakritisko zīmi, ar līdzskani  ([p]), izrunu (atsevišķa patskaņa un burtkopā p+patskanis) IPA standartā, atbilsme SSTA un ITRANS, skaņas apraksts un aptuvenā izruna latviešu valodā ir redzami šajā tabulā:

 Burts  Burts ar “”  Izruna  Izruna ar /p/  SSTA atbilsme  ITRANS atbilsme.  Skaņas apraksts  Atbilsme latviešu valodā  vai  vai  aa īss pusplats vidus patskanis vai plats vidus patskanisKā a vārdā aka āAgarš plats aizmugurējs neapaļš patskanisKā ā vārdā āda iiīss šaurs priekšējs neapaļš patskanisKā i vārdā ir īIgarš šaurs priekšējs neapaļš patskanisKā ī vārdā īve uuīss šaurs aizmugurējs saspiests patskanisKā u vārdā upe ūUgarš šaurs aizmugurējs saspiests patskanisKā ū vārdā ūdens Rīss retroflekss aptuvenisKā r vārdā arka RRgarš retroflekss aptuvenisKā rr vārdā ķerra  LRīss retroflekss sānu aptuvenisKā l vārdā alga  LRRgarš retroflekss sānu aptuvenisKā ll vārdā lelle eeīss divskanisKā ei vārdā reize aiaigarš divskanisKā ai vārdā aile ooīss divskanisKā ou vārdā souls auaugarš divskanisKā au vārdā augs

Garie patskaņi tiek izrunāti apmēram divreiz garāk nekā to īsie līdzinieki. Bez garajiem patskaņiem pastāv arī pārgarie patskaņi, saukti par pluti, kas tiek lietoti vairākos locījumos, īpaši vokatīvā. Pluti gan nav visu gramatiķu akceptēts.

Īsie divskaņi  un  atspoguļo pirmindoirāņu  un  divskaņu alofoniskos variantus, un fonoloģiski (konceptuāli) tie ir kā [ai] un [au] arī sanskritā. Sanskrita gramatiķi tos kategorizē kā divskaņus, pat ja tie fonētiski bieži vien tiek izrunāti kā parasti garie patskaņi [ē] un [ō].

Retrofleksie līdzskaņi un patskaņi tiek izrunāti, pieskaroties ar mēles galu pie aukslēju pašas augšas.

Piedvesmas līdzskaņi tiek izrunāti ar papildu pieelpu kā angļu nebalsīgie līdzskaņi vārda sākumā, piem., put «likt».

Papildinformācija:
 Pastāv vēl arī papildu rakstzīmes, kas tradicionāli tiek norādītas dēvanāgarī raksta tabulās:
 Diakritiskā zīme () saukta par anusvāra, izrunāta kā  (SSTA: ). Tā tiek lietota patskaņa nazalizācijai, kā arī lai atveidotu puspatskani [n] vai [m]; piem.,  .
 Diakritiskā zīme (), saukta par visarga, izrunāta kā [əh] (SSTA: ); piem.,  .
 Diakritiskā zīme (), saukta par čandrabindu, kas tradicionāli netiek iekļauta dēvanāgarī sanskrita aprakstos, tiek lietota pamīšus ar anusvāru, lai parādītu patskaņa nazalizāciju, galvenokārt Vēdās; piem.,  .
 Ja nepieciešams uzrakstīt atsevišķu līdzskani bez sekojoša patskaņa, zem zilbiskā līdzskaņa tiek rakstīta halanta / virāma diakritiskā zīme ().
 Patskanis ā sanskritā pēc būtības ir vairāk vidus patskanis , nekā aizmugures patskanis . Bet gramatiķi to tomēr klasificē kā aizmugures patskani. (Tiwari, [1955] 2004).
 Jāpiezīmē, ka senie sanskrita gramatiķi ir klasificējuši patskaņu sistēmu velārajos, retrofleksajos, palatālajos un plozīvajos patskaņos, nevis aizmugurējos, vidus un priekšējos patskaņos. Tāpēc  un  tiek klasificēti attiecīgi kā palato-velārie (a+i) un labio-velārie (a+u) patskaņi. Bet mūsdienu gramatiķi ir klasificējuši tos kā divskaņus un prosodiski, katram ir iedotas divas mātrās. Tas gan tieši nenozīmē, ka tie ir īsti divskaņi, bet netiek izslēgta iespējamība, ka tie varēja būt īsti divskaņi senākā pagātnē. Šos pusdivskaņus mūsdienās skolotie sanskrita brahmaņi un priesteri izrunā kā garos ē [eː] un ō [oː]. Vairāk kā «četru» divskaņu esamību sanskrits parasti nepieļauj un jebkurš cits divskanisks burtu virknējums, ja tāds izveidojas vārdu sadurē, tiek pārveidots uz puspatskaņiem atbilstoši sandhi likumiem (skat. tālāk).
 Dēvanāgarī rakstā, kas tiek lietots sanskritā, vienmēr kad līdzskanis vārda beigās ir bez jebkādas virāmas (t.i., brīvi stāvošs ortogrāfijā:  pretstatā ), neitrālais patskanis šva () tiek automātiski asociēts ar to — tas protams var notikt ar jebkuru līdzskani jebkurā vārda pozīcijā. Vārda beigu šva vienmēr ir īss. Bet SSTA a, pievienots vīriešu dzimtes lietvārdu beigās nereti vedina cittautiešus izrunāt to kā  — tas liek sanskrita vīriešu dz. vārdiem skanēt kā siev. dz. vārdiem. Piem., Šiva ir jāizrunā kā  un nevis . Tiwari ([1955] 2004) argumentē, ka vēdiskajā sanskritā अ bija vienkārši īss , kas kļuva centrālāks un paceltāks Prakrita laikā.

 Līdzskaņi 
SSTA un dēvanāgarī burti ir doti ar aptuvenām IPA vērtībām kvadrātiekavās.

 LūpeņiAuštja LūpzobeņiDantauštja ZobeņiDantja RetrofleksieMūrdhanja AukslējeņiTālavja VelveņiKanthja Rīkleņi SlēdzeņiSparša Bez piedvesmasAlpaprāna                                         Ar piedvesmuMahāprāna                                         NāseņiAnunāsika m               PuspatskaņiAntaštha v   y   PlūdeņiDrava l   r   SvelpeņiŪšman               

Zemāk esošajā tabulā dots sanskrita līdzskaņu tradicionālais saraksts ar tuvākajām atbilsmēm latviešu valodā. Katrs līdzskanis, kas redzams zemāk, ir jāuztver kā savienojums kopā ar neitrālo patskani šva () un tabulā ir dots tieši tādā formā.

+ Sprāgsteņi — SprštaBez piedvesmasNebalsīgie Alpaprāna ŠvāsaAr piedvesmuNebalsīgieMahāprāna ŠvāsaBez piedvesmasBalsīgie Alpaprāna NādaAr piedvesmuBalsīgie Mahāprāna NādaNāseņi Anunāsika NādaVelveņiKantja Kā vārdā: kas Kā vārdā: kuš! Kā vārdā: gads Uzsvērts [g] Kā vārdā: kungsAukslējeņiTālavja Kā vārdā: šķist Uzsvērts  Kā vārdā: režģis Uzsvērts  Kā vārdā: ņemtRetrofleksieMūrdhanja Kā vārdā: lakta Uzsvērts  Kā vārdā: magda Uzsvērts  Kā vārdā: aknaZobeņiDantja Kā vārdā: tas Kā vārdā: tu?! Kā vārdā: dēļ Uzsvērts  Kā vārdā: nēLūpeņi Auštja Kā vārdā: pie kā vārdā: putns Kā vārdā: bet Uzsvērts [b] Kā vārdā: mēs

+ SkaneņiAukslējeņiTālavjaRetrofleksieMūrdhanjaZobeņiDantjaLūpeņi/RīkleņiAuštjaAptuvenieAntaštha Kā vārdā: jā Kā vārdā: re Kā vārdā: lai Kā vārdā: vaiŠņāceņi/SvelpeņiŪšman Kā vārdā: šis Retroflekss  Kā vārdā: suns Kā vārdā aha*
 * h jāizrunā balsīgi, kā [agha].

 Fonētika un sandhi 
Sanskrita patskaņi jau vispārīgi apskatīti iepriekšējā sadaļā. Vēl jāpiebilst, ka garais zilbiskais l () nav dabā konstatēts, un tas ir tikai gramatiķu ieviests sistemātiskiem nolūkiem (kā analogs ). Tā īsais līdzinieks  ir sastopams tikai vienzilbes vārda saknē,  «sakārtot». Garais zilbiskais r () arī ir diezgan reti novērojams, tas ir sastopams tikai r-celmu daudzskaitļa ģenitīvā (piem., vārdu  «māte» un  «tēvs» dsk. ģen. ir  «māšu» un  «tēvu»).  ir patskaniskie alofoni līdzskaņiem . Tādējādi ir tikai 5 pastāvīgas patskaniskās fonēmas: .

Visarga  un  ir alofons līdzskaņiem  un , savukārt anusvāra  un dēvanāgarī  ir alofons jebkuram nāsenim, abi alofoni ir sastopami tikai pirms pauzes.
Visu triju sanskrita šņāceņu precīza izruna var mainīties, bet tie ir atšķirīgas fonēmas. Balsīgais svelpenis ar piedvesmu  ir mantots indoāriešu valodā no indoirāņu pirmvalodas, bet zudis neilgi pirms Rigvēdas laika (jāpiebilst, ka balsīgs svelpenis ar piedvesmu ir ārkārtīgi liels retums jebkurā valodā). Retrofleksie līdzskaņi ir visumā īpatnējas fonēmas, bieži vien atkarīgas no to fonētiskās vides; tās neturpina PIE sērijas un bieži vien ir dažu valodnieku attiecinātas uz substrāta ietekmi no dravīdu valodām. Nāsenis  ir pielāgojošs alofons līdzskanim  ( un  ir atšķirīgas fonēmas — viena domāta, lai atšķirtu  «minūte, atomisks» (īp.vārda nekatras dz. vsk. nom.) no  «pēc, gar»; fonoloģiski neatkarīgais  ir sastopams vienīgi galotnē, piem.,  «vērsts uz priekšu/uz» (īp.v. vīr. dz. vsk. nom.) un tādējādi var tikt izlaists). Līdz ar to ir 31 līdzskaniskā vai puspatskaniskā fonēma, kas sastāv no četriem/pieciem slēdzeņu veidiem, kas realizēti gan ar piedvesmu, gan bez tās un gan balsīgi, gan nebalsīgi, trim nāseņiem, četriem puspatskaņiem vai plūdeņiem, un četriem svelpeņiem, kas atbilstoši SSTA transliterācijai ir pierakstīti sekojoši:

jebšu kopā 36 unikālas sanskrita fonēmas.

Fonētiskie likumi, kas ir pielietojami, kombinējot morfēmas vārdā un kombinējot vārdus teikumā, tiek kopā saukti par sandhi savienojumiem. Teksti tiek rakstīti fonētiski, pielietojot sandhi likumus (izņemot priekš tā sauktajiem padapāha).

 Rakstība 
Vēsturiski sanskrits nav saistīts ne ar vienu konkrētu rakstu sistēmu. Uzsvars uz mutvārdiskumu, bet ne rakstību vēdiskajā sanskritā tika uzturēts līdz pat agrīnās klasiskā sanskrita literatūras attīstībai. Kad sanskrits bija ieguvis rakstveida formu, konkrētas rakstības izvēle bija atkarīga no tekstu pārrakstītāju reģionālās rakstības. Būtībā sanskrita manuskriptu veidošanā ir tikušas lietotas praktiski visas lielākās Dienvidāzijas rakstu sistēmas. Kopš 19. gadsimta beigām dēvanāgarī raksts ir ticis uzskatīts jau par de facto sanskrita rakstības sistēmu,Sanskrit Grammar, William Dwight Whitney, 1889 visticamāk iespaidojoties no Eiropas prakses, izvēloties rakstību sanskrita tekstu iespiešanai.

Indijā rakstība ieviesās samērā vēlu — ap 5. gadsimtu p.m.ē.; saskaņā ar Rīza Deivida (Rhys Davids) hipotēzi, tā tika ieviesta, pateicoties Vidējo austrumu tirgoņiem. Pat pēc rakstības ieviešanas mutvārdu tradīcija un teksta iegaumēšana joprojām palika kā Sanskrita literatūras ievērojama iezīme.
Ziemeļindijā ir atrodami brahmī iegravējumi, kas datējami jau kopš 3.gs. p.m.ē., vecākais ir redzams slavenajā Ašokas karaļa prakrita pīlāra gravējumos. Aptuveni vienlaikus ar brahmī rakstu tika lietots arī kharošthi raksts. Vēlāk (ap 4.—8.gs. m.ē.) guva pārsvaru Guptas raksts, kas darināts no brahmī raksta. No aptuveni 8.gs. Guptas rakstu izstūma Šārada raksts, kas savukārt no aptuveni 12.gs. tika aizvietots ar dēvanāgarī rakstu; starpposmos pastāvēja arī Siddhamas raksts. Austrumindijā tika lietots bengāļu raksts un vēlāk arī orija raksts.

Dienvidos, kur ir pārsvars dravīdu valodām, sanskrita rakstībā tika lietots kannada raksts — kannada un telugu valodā runājošos reģionos, telugu raksts — telugu un tamilu valodā runājošos reģionos, malajalamiešu raksts un grantha raksts — tamilu valodā runājošos reģionos.

550px Sanskrits mūsdienu indiešu rakstos. «Lai svētī Šiva tos, kas rod prieku Dievu valodā». (Kalidasa)

 Latinizācija 

Kopš 18. gadsimta beigām sanskrits ir atveidots latīņu alfabētā. Mūsdienās visplašāk lietotā sistēma ir SSTA (starptautiskais sanskrita transliterācijas alfabēts), kas ir kļuvis par akadēmisko standartu kopš 1912. gada, un kurš tiek lietots arī šajā rakstā. Ir ieviestas arī ASCII-tipa transliterācijas shēmas, sakarā ar grūtībām atveidot sanskrita rakstzīmes dažādās datorprogrammās. Tajās ietilpst Harvard-Kyoto un ITRANS bezzuduma transliterācijas shēmas, kas tiek plaši lietotas internetā, galvenokārt Usenetā un e-pasta vēstulēs, lai atvieglotu un paātrinātu teksta ievadi, kā arī uzlabotu teksta lasāmību. Palielinoties unikodu atbalstošu internetpārlūku pieejamībai, SSTA ir kļuvis populārs arī interneta rakstos.

Zinātniskajos darbos dēvanāgarī 19. gadsimtā galvenokārt tika lietots pilnu tekstu un garu izvilkumu pierakstam un pavairošanai, arī Eiropas zinātnieku vidū. Bet neskatoties uz to atsevišķi sanskrita vārdi un nosaukumi Eiropas valodās sastādītajos tekstos parasti tiek atveidoti, izmantojot latīņu transliterāciju, un kopš 20. gadsimta vidus teksta versijas, ko rediģējuši vai veidojuši Rietumu zinātnieki, vairumā gadījumu tiek atveidotas latīņu transliterācijā.

 Gramatika 

 Lietvārdu locīšana 

Sanskrits ir fleksīva valoda, kurā ir trīs gramatiskās dzimtes (vīriešu, sieviešu un nekatra dzimte) un trīs skaitļi (vienskaitlis, divskaitlis un daudzskaitlis). Tajā ir astoņi gramatiskie locījumi: nominatīvs, vokatīvs, akuzatīvs, instrumentālis, datīvs, ablatīvs, ģenitīvs un lokatīvs.

Jautājums par reālo locījumu skaitu ir strīdīgs. Pānini izšķir sešas karakas, kas atbilst nominatīvam, akuzatīvam, datīvam, instrumentālim, lokatīvam un ablatīvam . Pānini tās definē skojoši (Ashtadhyayi, I.4.24-54):

 Apadana (lit. 'noņemt'): "(tas, kas ir) izejas/atskaites punkts." Atbilst ablatīva locījumam, kas apzīmē nekustīgu objektu vai vietu, no kuras notiek kustība.
 Sampradana ('balva'): "tas, kam tiek paredzēts darījums vai lieta". Atbilst datīva locījumam, kas apzīmē saņēmēju došanas darbībā utml.
 Karana ("darbarīks"): "tas, kas ietekmē galaiznākumu." Atbilst instrumentāļa locījumam, kas apzīmē darbarīku, ar ko tiek veikta darbība.
 Adhikarana ('vieta'): vai "pamats". Atbilst lokatīva locījumam, kas apzīmē vietu, kur notiek darbība.
 Karman ('darījums'/'lieta'): "tas, ko darītājs vēlas sasniegt, iegūt". Atbilst akuzatīva locījumam, kas apzīmē darbības mērķi vai objektu, kas tiek pārvietots.
 Karta ('darītājs'): "tas, kurš ir neatkarīgs darbībā". Atbilst nominatīva locījumam, kas apzīmē darītāju. (Pamatojoties uz Scharfe, 1977: 94)

Piederības locījums (Sambandha) un vokatīvs iztrūkst Pānini gramatikā.

Šajā rakstā lietvārdi ir iedalīti piecās deklinācijās. Deklinācija, pie kuras pieder lietvārds, galvenokārt tiek noteikta pēc galotnes.

 Vispārīga lietvārdu un īpašības vārdu locījumu galotņu shēma 
Vispārīgā galotņu shēma, kas dota zemāk redzamajā tabulā, ir derīga praktiski visiem lietvārdiem un īpašības vārdiem. Tomēr atbilstoši dzimtei un beigu patskanim/līdzskanim pastāv arī iepriekšnoteikti sandhi likumi, kurus pielietojot tiek iegūta galīgā locītā vārda forma. Iekavās ir dotas nekatras dzimtes galotnes, pārējās ir vīriešu un sieviešu dzimtes galotnes. Ir dota gan dēvanāgarī, gan SSTA transliterācija.

  Vienskaitlis  Divskaitlis  Daudzskaitlis Nominatīvs -स् -s(-म् -m)-औ -au(-ई -ī)-अस् -as(-इ -i) Vokatīvs -स् -s(- -)-औ -au(-ई -ī)-अस् -as(-इ -i) Akuzatīvs -अम् -am(-म् -m)-औ -au(-ई -ī)-अस् -as(-इ -i) Instrumentālis -आ -ā-भ्याम् -bhyām-भिस् -bhis Datīvs -ए -e-भ्याम् -bhyām-भ्यस् -bhyas Ablatīvs -अस् -as-भ्याम् -bhyām-भ्यस् -bhyas Ģenitīvs -अस् -as-ओस् -os-आम् -ām Lokatīvs -इ -i-ओस् -os-सु -su

 a un ā celmi 
A un ā () celmi sastāda lielāko lietvārdu klasi. Kā likums, lietvārdi, kas pieder pie šīs klases, ar celma galotni, kas beidzas ar īso a , ir vai nu vīriešu vai nekatras dzimtes. Savukārt lietvārdi, kas beidzas ar garo ā  gandrīz vienmēr pieder pie sieviešu dzimtes. A celma īpašības vārdi, kas beidzas ar īso a , pieder pie vīriešu vai nekatras dzimtes, bet, kas beidzas ar garo ā , — pie sieviešu dzimtes.

 Vīr.dz. (vīra- 'vīrs') Nek.dz. (āsya- 'mute') Siev.dz. (kāntā 'iemīļotā') Vsk.  2sk.  Dsk.  Vsk.  2sk  Dsk.  Vsk.  2sk  Dsk. Nom. vīras  vīrāu  vīrās  āsyàm  āsyè  āsyā̀ni  kāntā  kānte  kāntās Vok. vīra  vīrau  vīrās  ā́sya  āsyè  āsyā̀ni  kānte  kānte  kāntās Aku. vīram  vīrāu  vīrān  āsyàm  āsyè  āsyā̀ni  kāntām  kānte  kāntās Ins. vīrena  vīrābhyām  vīrāis  āsyèna  āsyā̀bhyām  āsyāìs  kāntayā  kāntābhyām  kāntābhis Dat. vīrāya  vīrābhyām  vīrebhyas  āsyā̀ya  āsyā̀bhyām  āsyèbhyas  kāntāyai  kāntābhyām  kāntābhyās Abl. vīrāt  vīrābhyām  vīrebhyas  āsyā̀t  āsyā̀bhyām  āsyèbhyas  kāntāyās  kāntābhyām  kāntābhyās Ģen. vīrasya  vīrayos  vīrānām  āsyàsya  āsyàyos  āsyā̀nām  kāntāyās  kāntayos  kāntānām Lok. vīre  vīrayos  vīreu  āsyè  āsyàyos  āsyèu  kāntāyām  kāntayos  kāntāsu

 i un u celmi 
+ i celmi Vīr. un siev.dz. (gáti- 'gaita') Nek.dz. (vā́ri- 'ūdens') Vsk.  2sk  Dsk.  Vsk.  2sk  Dsk. Nom. gátis  gátī  gátayas  vā́ri  vā́riī  vā́rīi Vok. gáte  gátī  gátayas  vā́ri, vā́re  vā́riī  vā́rīi Aku. gátim  gátī  gátīs  vā́ri  vā́riī  vā́rīi Ins. gátyā  gátibhyām  gátibhis  vā́riā  vā́ribhyām  vā́ribhis Dat. gátaye, gátyāi  gátibhyām  gátibhyas  vā́rie  vā́ribhyām  vā́ribhyas Abl. gátes, gátyās  gátibhyām  gátibhyas  vā́rias  vā́ribhyām  vā́ribhyas Ģen. gátes, gátyās  gátyos  gátīnām  vā́rias  vā́rios  vā́riām Lok. gátāu, gátyām  gátyos  gátiu  vā́rii  vā́rios  vā́riu

+ u celmi Vīr. un siev.dz. (śátru- 'nedraugs') Nek.dz. (mádhu- 'medus') Vsk.  2sk  Dsk.  Vsk.  2sk  Dsk. Nom. śátrus  śátrū  śátravas  mádhu  mádhunī  mádhūni Vok. śátro  śátrū  śátravas  mádhu  mádhunī  mádhūni Aku. śátrum  śátrū  śátrūn  mádhu  mádhunī  mádhūni Ins. śátruā  śátrubhyām  śátrubhis  mádhunā  mádhubhyām  mádhubhis Dat. śátrave  śátrubhyām  śátrubhyas  mádhune  mádhubhyām  mádhubhyas Abl. śátros  śátrubhyām  śátrubhyas  mádhunas  mádhubhyām  mádhubhyas Ģen. śátros  śátrvos  śátrūām  mádhunas  mádhunos  mádhūnām Lok. śátrāu  śátrvos  śátruu  mádhuni  mádhunos  

 Garo patskaņu celmi 
  celmi ( 'brīnums')  celmi ( 'doma')  celmi ( 'Zeme') Vsk.  2sk.  Dsk. Vsk.  2sk.  Dsk. Vsk.  2sk.  Dsk. Nom.          dhíyas     bhúvas Vok. jā́s         dhíyas     bhúvas Aku.     , jás dhíyam    dhíyas bhúvam    bhúvas Ins.      dhiyā́          Dat. jé     dhiyé,      bhuvé,      Abl. jás     dhiyás,      bhuvás,      Ģen. jás  jós   dhiyás,   dhiyós   bhuvás,   bhuvós   Lok. jí  jós   dhiyí,   dhiyós   bhuví,   bhuvós  

  celmi 
 celmi pārsvarā ir darītāju atvasinājumi kā dāt 'devējs', lai gan iekļauj arī radniecības terminus kā pit́ 'tēvs', māt́ 'māte' un svás 'māsa'.

  Vsk.  2sk.  Dsk. Nom. pitā́  pitárāu  pitáras Vok. pítar  pitárāu  pitáras Aku. pitáram  pitárāu  pit́n Ins. pitrā́  pit́bhyām  pit́bhis Dat. pitré  pit́bhyām  pit́bhyas Abl. pitúr  pit́bhyām  pit́bhyas Ģen. pitúr  pitrós  pitā́m Lok. pitári  pitrós  pitu

 Personu un norādāmie vietniekvārdi 
Pirmās un otrās personas vietniekvārdi lokāmi līdzīgi.

Piezīme: Vietās, kur dotas divas formas, otrā ir enklītiska un alternatīva forma. Ablatīvi vsk. un dsk. var tikt paplašināti ar zilbi — tas; t.i. mat vai mattas, asmat vai asmattas.
 1. persona 2. persona Vsk.  2sk.  Dsk. Vsk.  2sk.  Dsk. Nom. aham  āvām  vayam tvam  yuvām  yūyam Aku. mām, mā  āvām, nau  asmān, nas tvām, tvā  yuvām, vām  , vas Ins. mayā  āvābhyām  asmābhis tvayā  yuvābhyām   Dat. mahyam, me  āvābhyām, nau  asmabhyam, nas tubhyam, te  yuvābhyām, vām  , vas Abl. mat  āvābhyām  asmat tvat  yuvābhyām   Ģen. mama, me  āvayos, nau  asmākam, nas tava, te  yuvayos, vām  , vas Lok. mayi  āvayos  asmāsu tvayi  yuvayos  

Norādāmais vietniekvārds ta, kalpo arī kā 3. personas vietniekvārds.
 Vīr.dz. Nek.dz. Siev.dz. Vsk.  2sk.  Dsk. Vsk.  2sk.  Dsk. Vsk.  2sk.  Dsk. Nom. sás  tāú  té tát  té  tā́ni sā́  té  tā́s Aku. tám  tāú  tā́n tát  té  tā́ni tā́m  té  tā́s Ins. téna  tā́bhyām  tāís téna  tā́bhyām  tāís táyā  tā́bhyām  tā́bhis Dat. tásmāi  tā́bhyām  tébhyas tásmāi  tā́bhyām  tébhyas tásyāi  tā́bhyām  tā́bhyas Abl. tásmāt  tā́bhyām  tébhyam tásmāt  tā́bhyām  tébhyam tásyās  tā́bhyām  tā́bhyas Ģen. tásya  táyos   tásya  táyos   tásyās  táyos  tā́sām Lok. tásmin  táyos   tásmin  táyos   tásyām  táyos  tā́su

 Skaitļa vārdi 
Skaitļa vārdi no viens līdz desmit ir šādi:

 éka
 dví
 trí
 catúr
 pañca
 ṣáṣ
 saptá, sápta
 aṣṭá, áṣṭa
 náva
 dáśa

Skaitļa vārdi no 1 līdz 4 ir lokāmi. Éka tiek locīts kā īpašības vārds, vienīgi tam nav divskaitļa formas. Dvá ir tikai divskaitļa forma. Trí un catúr tiek locīti nekārtni:
 Trīs Četri Vīr.dz.  Nek.dz.  Siev.dz.  Vīr.dz.  Nek.dz.  Siev.dz. Nom. tráyas    tisrás  catvā́ras  catvā́ri  cátasras Aku. trīn    tisrás  catúras  catvā́ri  cátasras Ins. tribhís  catúrbhis  Dat. tribhyás  catúrbhyas  Abl. tribhyás  catúrbhyas  Ģen. 
|    Lok.    

 Darbības vārdi 

 Darbības vārdu klasifikācija 
Sanskritā ir desmit darbības vārdu klases, kas ir sadalītas divas plašās grupās: atematiskajos un tematiskajos darbības vārdos. Tematiskie darbības vārdi šādi ir nosaukti, jo starp vārda celmu un galotni tiek ievietots t.s. tematiskais patskanis a. Tas ļauj tematiskos darbības vārdus kaut cik sistematizēt. Darbības vārda locīšanā lietotie paplašinājumi ietver priedēkļus, piedēkļus, iestarpinājumus un zilbju atkārtojumus. Darbības vārda saknei ir nulles, gua un vddhi pakāpes (ne obligāti visas trīs). Ja V ir nulles pakāpes patskanis, par gua-pakāpes patskani tradicionāli tiek uzskatīts savienojums a + V, bet par vddhi-pakāpes patskani — ā + V.

 Laiki 
Darbības vārda laiki ir sagrupēti četrās 'sistēmās' (vēl pastāv arī divdabji un nenoteiksmes un arī tādi veidojumi kā intensīvi/frekventatīvi, dezideratīvi, kauzatīvi un benediktīvi, kas atvasināti no vienkāršajām formām), kas balstītas uz atšķirīgām celmu formām (kas atvasinātas no darbības vārdu saknēm), kas tiek lietotas locīšanā. Pastāv četri laiki:
 tagadnes laiki (vienkāršā tagadne, nepabeigtā pagātne, pavēles izteiksme, vēlējuma izteiksme)
 pagātnes laiki (pabeigtā pagātne)
 aorists
 nākotnes laiki (vienkāršā nākotne, nosacījuma izteiksme)

 Tagadnes laiki 
Tagadnes laiki iekļauj vienkāršo tagadni un nepabeigto pagātni, vēlējuma un pavēles izteiksmi, kā arī dažas paliekas no senā subjunktīva. Tagadnes celmi tiek veidoti dažādos veidos. Indiešu gramatiķi izšķir 10 tagadnes laiku celmu veidošanas veidus.

Atematiskajiem darbības vārdiem tagadnes celms var tikt veidots sekojoši:
  2. Bez jebkādas modifikācijas, piem., ad 'ēd' no ad 'ēst'.
  3. Ar pirmās zilbes atkārtojumu, kas tiek pievienots pirms saknes, piem., juhu no hu 'ziedot'.
  7. Ar na vai n iestarpinājumu pirms saknes pēdējā līdzskaņa (ar attiecīgajām sandhi izmaiņām), piem., rundh vai ruadh no rudh 'traucēt'.
  5. Ar piedēkli nu (gua no no), piem., sunu no su 'izspiest'.
  8. Ar piedēkli u (gua no o), piem., tanu no tan 'stiept'. Mūsdienu valodniecībā šī klase parasti tiek traktēta kā apakšklase no 5., proti, tanu ir atvasināts no tnnu (vai tąnu), kas ir 0. pakāpe no *tannu, jo indoeiropiešu pirmvalodā [m] un [n] varēja būt patskaniski (t.i. [am] un [an]), kas sanskritā (un arī grieķu valodā) ir kļuvuši par [a] (proti, ir notikusi maiņa an > a un un am > a). Vairums darbības vārdu, kas pieder 8.klasei, ir veidojušies šādā veidā; kar 'darīt, taisīt' bija 5. klase Vēdu valodā (krnoti 'taisa, dara'), bet mainīta uz 8. klasi klasiskajā sanskritā (karoti 'taisa, dara')
  9. Ar piedēkli nā (0. pakāpe nī vai n), piem., krīa vai krīī no krī 'pirkt'.

Tematiskajiem darbības vārdiem tagadnes celms var tikt veidots sekojoši:
  1. Ar tematiskā patskaņa a iestarpināšanu ar gua pastiprinājumu, piem., bháva no bhū 'būt'.
  6. Ar tematiskā patskaņa a iestarpināšanu ar uzsvara nobīdi uz šo patskani, piem., tudá no tud 'ticēt'.
  4. Ar ya iestarpinājumu, piem, dī́vya no div 'spēlēt'.

Indiešu gramatiķu aprakstītā desmitā klase atbilst darbībai, kas pēc dabas ir atvasināta no kaut kā, un tādējādi nav īsti laika-celma veidojums. Tā tiek veidota iestarpinot ya ar gua pastiprinājumu un pagarinājumu saknes pēdējam patskanim, piem., bhāvaya no bhū 'būt'.

 Pagātnes laiki 
Pagātnes laiki ietver tikai pabeigto pagātni. Celms tiek veidots ar zilbes atkārtojumu, tāpat kā tagadnes laikos.

Pagātnes laiku sistēma arī veido darbības vārda t.s. "stiprās" un "vājās" formas — stiprā forma tiek lietota darāmās kārtas vienskaitlī, bet vājā forma pārējos gadījumos.

 Aorists 
Aorists iekļauj īsto aoristu (ar īstenības izteiksmes pagātnes nozīmi, piem., abhū 'biji') un dažas no senā injunktīva formām (kas lietotas gandrīz tikai un vienīgi aizliegumos ar mā, piem., mā bhū 'neesi'). Galvenā atšķirība starp abām ir priedēkļa a- esamība/neesamība, kas tiek pievienots celma priekšā.

Aorista sistēmas celmam patiesībā ir trīs dažādi veidi: vienkāršais aorists, atkārtojošais aorists (semantiski saistīts ar cēloņa darbības vārdu) un svilpjošais aorists. Vienkāršais aorists tiek veidots tieši no saknes celma (piem., bhū-: a-bhū-t "bija"). Atkārtojošais aorists iekļauj saknes atkārtošanu, kā arī celma patskaņu saīsināšanu vai izmešanu. Svilpjošais aorists tiek veidots pievienojot s aiz celma.

 Nākotnes laiki 
Nākotnes laiku sistēma tiek veidota, pievienojot sya vai iya un gua.

 Darbības vārdu locīšana 
Katram darbības vārdam ir gramatiskā kārta — darāmā, ciešamā vai vidējā. Pastāv arī bezpersonas kārta, kas var tikt aprakstīta kā nepārejošo darbības vārdu ciešamā kārta. Sanskrita darbības vārdiem ir īstenības izteiksme, vēlējuma izteiksme un pavēles izteiksme. Valodas senākajām formām bija arī subjunktīvs, taču tas ir zudis laikaposmā līdz klasiskajam sanskritam.

 Vispārīgā galotņu sistēma 
Locījumu galotnes sanskritā izsaka personu, skaitli un kārtu. Tiek lietotas dažādas galotņu formas, atkarībā no tā, pie kāda laika celma un kādā izteiksmē tās tiek pievienotas. Darbības vārdu celmi vai galotnes pašas par sevi var mainīties atbilstoši sandhi likumiem.

 Darāmā kārta Vidējā kārta Vsk.  2sk.  Dsk.  Vsk.  2sk.  Dsk. Tagadne 1.pers. -mi  -vás  -más  -é  -váhe  -máhe 2.pers. -si  -thás  -thá  -sé  -ā́the  -dhvé 3.pers. -ti  -tás  -ánti, -áti  -té  -ā́te  -ánte, -áte Nepabeigtāpagātne 1.pers. -am  -vá  -má  -í, -á  -váhi  -máhi 2.pers. -s  -tám  -tá  -thā́s  -ā́thām  -dhvám 3.pers. -t  -tā́m  -án, -ús  -tá  -ā́tām  -ánta, -áta, -rán Pabeigtāpagātne 1.pers. -a  -vá  -má  -é  -váhe  -máhe 2.pers. -tha  -áthus  -á  -sé  -ā́the  -dhvé 3.pers -a  -átus  -ús  -é  -ā́te  -ré Pavēlesizteiksme 1.pers. -āni  -āva  -āma  -āi  -āvahāi  -āmahāi 2.pers. -dhí, -hí, —  -tám  -tá  -svá  -ā́thām  -dhvám 3.pers. -tu  -tā́m  -ántu, -átu  -tā́m  -ā́tām  -ántām, -átām

Tagadnes galotnes tiek lietotas īstenības izteiksmes vienkāršās tagadnes un nākotnes veidošanai. Nepabeigtās pagātnes galotnes tiek lietotas nepabeigtās pagātnes, nosacījuma izteiksmes, aorista un vēlējuma izteiksmes veidošanai. Pabeigtās pagātnes un pavēles izteiksmes galotnes tiek lietotas, attiecīgi, pabeigtās pagātnes un pavēles izteiksmes veidošanai.

 Tagadnes laiku veidošana 
Tagadnes laiku veidošanā iesaistītas visas darbības vārda formas, kas izmanto tagadnes celmus (skat. iepriekšējās sadaļas). Tas ietver visu izteiksmju tagadnes laikus, kā arī īstenības izteiksmes nepabeigto pagātni.

 Atematiskā locīšana 
Tagadnes laikos tiek izšķirtas darbības vārda stiprās un vājās formas. Stipro un vājo formu veidošana ir atšķirīga atkarībā no klases:
 Saknes un atkārtojošās klases (2 & 3) netiek modificētas vājajās formās, bet iegūst  pastiprinājumu stiprajās formās.
 Nāseņu klase (7) netiek modificēta vājajā formā, bet nāsenis tiek paplašināts līdz ná stiprajā formā.
 nu-klasē (5) ir nu vājajā formā un nó stiprajā formā.
 nā-klasē (9) ir nī vājajā formā un nā́ stiprajā formā. nī tiek izlaists pirms patskaniskajām galotnēm.

Īstenības izteiksmes tagadnē tiek lietotas tagadnes galotnes, bet nepabeigtajā pagātnē — nepabeigtās pagātnes galotnes. Darāmās kārtas vienskaitļa formām ir uzsvars uz saknes un tās tiek veidotas no stiprajām formām, kamēr citām formām ir uzsvars uz galotnes un tās tiek veidotas no vājajām formām.

+ Īstenības izteiksme Darāmā kārta Vidējā kārta Vsk.  2sk.  Dsk.  Vsk.  2sk.  Dsk. Tagadne 1.pers. dvémi  dvivás  dvimás  dvié  dviváhe  dvimáhe 2.pers. dvéki  dvihás  dvihá  dviké  dviā́the  dvihvé 3.pers dvéi  dviás  dviánti  dvié  dviā́te  dviáte Nepabeigtāpagātne 1.pers ádveam  ádviva  ádvima  ádvii  ádvivahi  ádvimahi 2.pers ádve  ádviam  ádvisa  ádvihās  ádviāthām  ádvihvam 3.pers ádve  ádviām  ádvian  ádvia  ádviātām  ádviata

Vēlējuma izteiksmē tiek lietotas nepabeigtās pagātnes galotnes. Darāmajā kārtā pie saknes tiek pievienots yā, bet vidējā kārtā — ī.
+ Vēlējuma izteiksme Darāmā kārta Vidējā kārta Vsk.  2sk.  Dsk.  Vsk.  2sk.  Dsk. 1.pers. dviṣyā́m  dviyā́va  dviyā́ma  dviīyá  dviīvahi  dviīmahi 2.pers. dviyā́s  dviyā́tam  dviyā́ta  dviīthās  dviīyāthām  dviīdhvam 3.pers. dviyā́t  dviyā́tām  dviyus  dviīta  dviīyātām  dviīran

Pavēles izteiksmē tiek lietotas pavēles izteiksmes galotnes. Uzsvars ir mainīgs un tas ietekmē patskaņu kvalitāti. Formās, kurās uzsvars krīt uz galotni, tiek pielietots gua pastiprinājums, bet tajās, kurās uzsvērts ir celms, patskanis netiek mainīts.

+ Pavēles izteiksme Darāmā kārta Vidējā kārta Vsk.  2sk.  Dsk.  Vsk.  2sk.  Dsk. 1.pers. dvéi  dvéāva  dvéāma  dvéāi  dvéāvahāi  dvéāmahāi 2.pers. dvihí  dviám  dviá  dvikvá  dviāthām  dvihvám 3.pers. dvéu  dviā́m  dviántu  dviā́m  dviā́tām  dviátām

 Skatīt arī 
 Avestas valoda
 Dēvanāgarī
 Sanskrita literatūra
 Indiešu skaitļa vārdi
 Sanskrita skaitļa vārdi
 Vrddhi
 Grantha raksts
 Indoeiropiešu valodas
 Indijas valodas
 Indijas nacionālo valodu saraksts
 Senpersu valoda

 Atsauces 

 Bibliogrāfija 
Ievads
 The Sanskrit Language — T. Burrow — 
 Sanskrit Pronunciation — Bruce Cameron — 
 Teach Yourself Sanskrit — Prof. M. Coulson — 
 Devavāṇīpraveśikā: An Introduction to the Sanskrit Language — Robert P. Goldman — 
 A Higher Sanskrit Grammar — M. R. Kale — 
 A Sanskrit Grammar for Students — A. A. Macdonell — 
 The Sanskrit Language: An Introductory Grammar and Reader — Walter Harding Maurer — 
 Conversational Sanskrit — Dr. Vagish Shastri — 
 भाषा विज्ञान (Bhasha Vigyan) — Bholanath Tiwari — [1955] 2004 — 
 A Practical Grammar Of The Sanskrit Language Arranged With Reference To The Classical Languages Of Europe For The Use Of English Students  — Monier Monier-Williams (1846) 

Gramatikas
 W. D. Whitney, Sanskrit Grammar: Including both the Classical Language and the Older Dialects
 W. D. Whitney, The Roots, Verb-Forms and Primary Derivatives of the Sanskrit Language: (A Supplement to His Sanskrit Grammar)
 Wackernagel, Debrunner, Altindische Grammatik, Göttingen.
 vol. I. phonology  Jacob Wackernagel (1896)
 vol. II.1. introduction to morphology, nominal composition, Wackernagel (1905) 
 vol. II.2. nominal suffixes, J. Wackernagel and Albert Debrunner (1954)
 vol. III. nominal inflection, numerals, pronouns, Wackernagel and Debrunner (1930)
 B. Delbrück, Altindische Tempuslehre (1876) 

Vārdnīcas
 Otto Böhtlingk, Rudolph Roth, Petersburger Wörterbuch, 7 vols., 1855-75
 Otto Böhtlingk, Sanskrit Wörterbuch in kürzerer Fassung 1883—86 (1998 reprint, Motilal Banarsidass, Delhi)
 Monier Monier-Williams, Sanskrit-English Dictionary (1898, 1899)
 Manfred Mayrhofer, Kurzgefasstes etymologisches Wörterbuch des Altindischen, 1956-76
 Manfred Mayrhofer, Etymologisches Wörterbuch des Altindoarischen, 3 vols., 2742 pages, 2001, 

 Ārējās saites 
 Sanskrit Siddham (Bonji) Numbers 
 Sanskrit Documents Documents in ITX format of Upanishads, Stotras etc. and a metasite with links to translations, dictionaries, tutorials, tools and other Sanskrit resources.
 Samskrita Bharati 
 American Sanskrit Institute
 Sanskrit Scriptures in streaming realplayer
 Transliterator from romanized to Unicode Sanskrit transliterator.
 Sanskrit transliterator with font conversion to latin and other Indian Languages
 Sanskrit Alphabet  in Devanagari, Gujarati, Thai scripts with an extensive list of Devanagari and Gujarati conjuncts
 Glossary of Sanskrit Terms
 HinduWiki.Com — A collaborated wiki web site covering all aspects of Hinduism.
 Digital Sanskrit Buddhist Canon
 Clay Sanskrit Library  publishes Sanskrit literature with facing-page text and translation. Also offers searchable corpus and numerous downloadable materials.
 GRETIL: Göttingen Register of Electronic Texts in Indian Languages a cumulative register of the numerous download sites for electronic texts in Indian languages.
 Sanskrit as a career option — an article in The Statesman

 Vārdnīcas 
 Monier-Williams Dictionary — Searchable
 Monier-Williams Dictionary — Printable
 Sanskrit Translation
 Tiešsaistes haiperteksta vārdnīca
 Sanskrita-Franču vārdnīca no Gérard Huet

 Rokasgrāmatas 
 Discover Sanskrit A concise study of the Sanskrit language
 Sanskrit Self Study An introduction to Sanskrit Language in 54 self study lessons by Chitrapur Math
 Harivenu Dâsa — An Introductory Course based on S'rîla Jîva Gosvâmî's Grammar a vaishnava version of Pânini's grammar: (pdf-file)
 A Sanskrit Tutor
 Sanskrit Audio Lessons from NCERT
 Samskrit Video Lessions
 Ancient Sanskrit Online from the University of Texas at Austin

 Gramatikas 
 An Analytical Cross Referenced Sanskrit Grammar By Lennart Warnemyr. Phonology, morphology and syntax, written in a semiformal style with full paradigms.

Kategorija:Senās valodas
Kategorija:Klasiskās valodas
Kategorija:Indijas valodas
*
Kategorija:Indoāriešu valodas