Japāņu valodas romanizācija

Japāņu valodas romanizācija (japāniski saukta par   - latviski izrunā kā "rōmadži" un kas nozīmē "latīņu burti") ir latīņu alfabēta lietošana, lai rakstītu japāņu valodā, kas parasti tiek rakstīta logogrāfiskās rakstu zīmēs, no ķīniešu valodas aizgūtās zīmēs (kanji) un sillabiskos skriptos (kana). Tas tiek darīts jebkurā kontekstā, kur japāņu tekstam ir jābūt saprotamam cilvēkiem, kas nezin japāņu valodu, piemēram, ielu nosaukumos, pasēs, vārdnīcās un mācību grāmatās tiem, kas mācās japāņu valodu. Vārds "rōmaji" dažkārt tiek nepareizi transliterēts kā romanji vai rōmanji ("n" pirms "j").

Ir vairākas romanizācijas sistēmas; trīs galvenās ir Hepburn romanizācija, Kunrei-shiki Rōmaji, (ISO 3602), Nihon-shiki Rōmaji (ISO 3602 Strict). Hepburn romanizācijas varianti ir visplašāk lietotie.

Visi japāņi, kas ir apmeklējuši pamatskolu (kopš Otrā Pasaules Kara), ir mācīti lasīt un rakstīt romanizētā japāņu valodā. Romanizācija ir visizplatītākais veids japāņu valodas ievadei teksta apstrādes programmās un datoros, tādēļ gandrīz visi japāņi ir spējīgi rakstīt un lasīt, izmantojot rōmaji. Galvenokārt rōmaji pielieto datoros un citās elektroniskās ierīcēs, kas kaut kādu iemeslu dēļ neatbalsta japāņu rakstu zīmju attēlošanu vai ievadi, mācību materiālos ārzemniekiem vai akadēmiskos rakstos angļu (vai kādā citā valodā) par ar Japānu saistītām tēmām (piemēram, lingvistiku vai literatūru).

 Latvijas Universitātes izmantotā transkripcija 

Šī transkripcija tiek izmantota Latvijas Universitātes Humanitāro zinātņu fakultātes Āzijas studiju nodaļā. Šo sistēmu lieto, lai atveidotu japāņu valodas vārdus neakadēmiskos tekstos un japāņu personu vārdus, vietu nosaukumus un citus plaši lietojamus vārdus visos tekstos. Ja latviešu valodā jau ir plaši pielietots vārds attiecīgam objektam, tad lieto to (piemēram, raksta Hokaido, nevis Hokkaidō).

Šai transkripcijai nav oficiālā statusa un tā var ar laiku mainīties.

ひらがな — Latviešu pieraksts — カタカナ	 
 Bāzes Kana (tīras skaņas)	  Salikteņu skaņas	  あ a ア	  い i イ	  う u ウ	  え e エ	  お o オ	 (ゃ ja ャ)	 (ゅ ju ュ)	 (ょ jo ョ)	  か ka カ	  き ki キ	  く ku ク	  け ke ケ	  こ ko コ	  きゃ kja キャ	  きゅ kju キュ	  きょ kjo キョ	  さ sa サ	  し ši シ	  す su ス	  せ se セ	  そ so ソ	  しゃ ša シャ	  しゅ šu シュ	  しょ šo ショ	  た ta タ	  ち či チ	  つ cu ツ	  て te テ	  と to ト	  ちゃ ča チャ	  ちゅ ču チュ	  ちょ čo チョ	  な na ナ	  に ņi ニ	  ぬ nu ヌ	  ね ne ネ	  の no ノ	  にゃ ņa ニャ	  にゅ ņu ニュ	  にょ ņo ニョ	  は ha ハ	  ひ hi ヒ	  ふ fu フ	  へ he ヘ	  ほ ho ホ	  ひゃ hja ヒャ	  ひゅ hju ヒュ	  ひょ hjo ヒョ	  ま ma マ	  み mi ミ	  む mu ム	  め me メ	  も mo モ	  みゃ mja ミャ	  みゅ mju ミュ	  みょ mjo ミョ	  や ja ヤ	   	  ゆ ju ユ	   	  よ jo ヨ	   	   	   	  ら ra ラ	  り ri リ	  る ru ル	  れ re レ	  ろ ro ロ	  りゃ rja リャ	  りゅ rju リュ	  りょ rjo リョ	  わ wa ワ	      	     を o ヲを izmanto tikai kā partikulu, ヲ reti sastopama.	   	   	   	   	   	   	   	  ん n ン	  	   	   	  Balsīgie līdzskaņi	  Balsīgo līdzskaņu salikteņi	  が ga ガ	  ぎ gi ギ	  ぐ gu グ	  げ ge ゲ	  ご go ゴ	  ぎゃ gja ギャ	  ぎゅ gju ギュ	  ぎょ gjo ギョ	  ざ dza ザ	  じ dži ジ	  ず dzu ズ	  ぜ dze ゼ	  ぞ dzo ゾ	  じゃ dža ジャ	  じゅ džu ジュ	  じょ džo ジョ	  だ da ダ	  (ぢ dži ヂ)To vietā izmanto じ / ジ.	  (づ dzu ヅ)To vietā izmanto ず / ズ.	  で de デ	  ど do ド	  ぢゃ dža ヂャ	  ぢゅ džu ヂュ	  ぢょ džo ヂョ	  ば ba バ	  び bi ビ	  ぶ bu ブ	  べ be ベ	  ぼ bo ボ	  びゃ bja ビャ	  びゅ bju ビュ	  びょ bjo ビョ	  "P" sērija	  "P" salikteņi	  ぱ pa パ	  ぴ pi ピ	  ぷ pu プ	  ぺ pe ペ	  ぽ po ポ	  ぴゃ pja ピャ	  ぴゅ pju ピュ	  ぴょ pjo ピョ	 

 Garām skaņām izmanto garumzīmes: ああ = ā, いい = ī, うう = ū, えい/ええ = ē, おお/おう = ō, piemēram, おばあさん = obāsan, おじいさん = odžīsan, すうじ = sūdži, ほうりつ = hōricu.
 Atkārtotām skaņām izmanto attiecīgo burtu atkārtojumus, piemēram, かった = katta, さっか = sakka, はっぱ = happa, ざっし = dzašši, さんねん = sannen.
 ヴぃ skaņai izmanto vi, piemēram, ラトヴィア = Ratovia (Latvija).
 じ un ぢ skaņām ir vienāda izruna, bet atšķirīgs pieraksts, tādēļ latviešu valodā tās apzīmē vienādi ar dži.
 ず un づ skaņām ir ļoti līdzīga izruna, bet atšķirīgs pieraksts, latviešu valodā tās apzīmē vienādi ar dzu.
 わ japāņu valodā skan mīkstāk nekā va , tādēļ izmanto angļu w, transkribējot skaņu kā wa. 
 Šajā transkripcijā izmanto latviešu valodā parasti nelietojamās ō un w.

 Hepberna romanizācija 
Pa kreisi dota hiragana, pa vidu Hepberna romanizācija, pa labi katakana. Sarkanā krāsā norādītas vēsturiski lietotas zīmes.
ひらがな — Rōmaji — カタカナ	 
 Bāzes Kana (tīras skaņas)	  Salikteņu skaņas	  あ a ア	  い i イ	  う u ウ	  え e エ	  お o オ	 (ゃ ya ャ)	 (ゅ yu ュ)	 (ょ yo ョ)	  か ka カ	  き ki キ	  く ku ク	  け ke ケ	  こ ko コ	  きゃ kya キャ	  きゅ kyu キュ	  きょ kyo キョ	  さ sa サ	  し shi シ	  す su ス	  せ se セ	  そ so ソ	  しゃ sha シャ	  しゅ shu シュ	  しょ sho ショ	  た ta タ	  ち chi チ	  つ tsu ツ	  て te テ	  と to ト	  ちゃ cha チャ	  ちゅ chu チュ	  ちょ cho チョ	  な na ナ	  に ni ニ	  ぬ nu ヌ	  ね ne ネ	  の no ノ	  にゃ nya ニャ	  にゅ nyu ニュ	  にょ nyo ニョ	  は ha ハ	  ひ hi ヒ	  ふ fu フ	  へ he ヘ	  ほ ho ホ	  ひゃ hya ヒャ	  ひゅ hyu ヒュ	  ひょ hyo ヒョ	  ま ma マ	  み mi ミ	  む mu ム	  め me メ	  も mo モ	  みゃ mya ミャ	  みゅ myu ミュ	  みょ myo ミョ	  や ya ヤ	   	  ゆ yu ユ	   	  よ yo ヨ	   	   	   	  ら ra ラ	  り ri リ	  る ru ル	  れ re レ	  ろ ro ロ	  りゃ rya リャ	  りゅ ryu リュ	  りょ ryo リョ	  わ wa ワ	  ゐ wi ヰ	   	  ゑ we ヱ	  を wo ヲ	   	   	   	   	   	   	   	  ん n ン	   	   	   	  Balsīgie līdzskaņi	  Balsīgo līdzskaņu salikteņi	  が ga ガ	  ぎ gi ギ	  ぐ gu グ	  げ ge ゲ	  ご go ゴ	  ぎゃ gya ギャ	  ぎゅ gyu ギュ	  ぎょ gyo ギョ	  ざ za ザ	  じ ji ジ	  ず zu ズ	  ぜ ze ゼ	  ぞ zo ゾ	  じゃ ja ジャ	  じゅ ju ジュ	  じょ jo ジョ	  だ da ダ	  ぢ ji ヂ	  づ zu ヅ	  で de デ	  ど do ド	  ぢゃ ja ヂャ	  ぢゅ ju ヂュ	  ぢょ jo ヂョ	  ば ba バ	  び bi ビ	  ぶ bu ブ	  べ be ベ	  ぼ bo ボ	  びゃ bya ビャ	  びゅ byu ビュ	  びょ byo ビョ	  "P" sērija	  "P" salikteņi	  ぱ pa パ	  ぴ pi ピ	  ぷ pu プ	  ぺ pe ペ	  ぽ po ポ	  ぴゃ pya ピャ	  ぴゅ pyu ピュ	  ぴょ pyo ピョ	 

Kategorija:Japāņu valoda
Kategorija:Romanizācija