Dekšāres pagasts

Dekšāres pagastsAdministratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likums (agrāk — Dekšāru pagasts (1. daļa, 208. lpp.)) ir Rēzeknes novada administratīvi teritoriāla vienība. Robežojas ziemeļos ar sava novada Nagļu pagastu, austrumos ar Rikavas un Viļānu pagastiem, dienvidos ar Preiļu novada Sīļukalna pagastu, rietumos ar Madonas novada Varakļānu pagastu un Varakļānu pilsētu. Pagasta centrs atrodas Dekšārēs.

Pagastā aktīvi darbojas iedzīvotāju konsultatīvā padome.

 Daba 
Aptuveni 43% pagasta teritorijas aizņem meži.

 Hidrogrāfija 
Pagastā nav neviena ezera.

 Upes 
Cauri pagastam tek Malmuta, Kaževa, Mežulne un pa pagasta ziemeļaustrumu robežu arī Malta.

 Purvi 
Pagastā atrodas Garanču un Bobas purvs.

 Vēsture 
1945. gadā Rēzeknes apriņķa Varakļānu pagastā izveidoja Dekšāres ciema padomi. Dekšāres ciems ietilpis Viļānu apriņķī (1947—1949) un Varakļānu (1949—1956), Viļānu (1956—1962) un Rēzeknes (pēc 1962. gada) rajonos. Dekšāres ciemam 1975. gadā pievienoja likvidēto Atspuku ciemu, 1979. gadā daļu ciema teritorijas pievienoja Murmastienes ciemam, 1981. gadā daļu teritorijas pievienoja Nagļu ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Dekšāres pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Viļānu novadā. 2021. gadā Viļānu novadu iekļāva Rēzeknes novadā.

Dekšāru pagastā ir dzimis un uzaudzis rakstnieks Alberts Sprūdžs, dzejnieks Aleksandrs Garančs, dzejnieks un mākslinieks Konstantīns Broks, rakstnieks un publicists Leonards Latkovskis, sabiedriskais darbinieks Francis Zeps, prāvesti Jānis Svilāns un Vaclavs Erels, aktieris un humorists Jānis Skutelis.

 Iedzīvotāji 
Pēc PMLP datiem 2016. gadā pagastā dzīvoja 788 iedzīvotāji. Pēc 2011. gada tautas skaitīšanas datiem Dekšāres pagastā 89,90% no iedzīvotājiem bija latvieši, bet 8,71% — krievi.
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.OSP

 Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas — Dekšāres, Jaunsaimnieki 2, Aļņi, Stiukas, Obeliškas, Jaunsaimnieki, Trokšas, Puduļi, Mālnieki, Bokāni, Armuškas, Brangova, Storas, Priedaine, Soltā, Čeveri, Cakuli, Garanči, Garvacainieki, Ikaunieki.

 Saimniecība 

Galvenās ražošanas nozares pagastā ir kokmateriālu pārstrāde un lauksaimniecība. Pagastā reģistrētas un darbojas četras kokzāģētavas. Lielākās zemnieku saimniecības ir "Druva", "Tiltiņi", "Lazdu mājas", "Santa".

2024.gadā Dekšāres  ieguva Latvijas lauku foruma atpazīstamības zīmi “Viedais ciems 2024”

 Transports 
Pagastu šķērso valsts nozīmes šoseja Jēkabpils-Rēzekne-Ludza-Terehova (A12) un dzelzceļa līnija Krustpils—Rēzekne II. Dzelzceļa stacija "Varakļāni" atrodas Dekšāres pagastā.

 Izglītība un kultūra 

2024. gadā tika slēgta Dekšāru pamatskola, kas 1999. gadā nosvinēja 90 gadu pastāvēšanas jubileju.

Dekšārēs ir vasaras estrāde ar 600 skatītāju vietām. Dekšārēs kultūras dzīvi veido 7 amatiermākslas kolektīvi.

 Tūrisma objekti 
Vairākus gadus pagastā darbojas vēstures muzejs, kurā skatāmi materiāli par pagasta, skolas un kolhozu dibināšanas vēsturi. Atsevišķas ekspozīcijas veltītas novadniekiem. Muzeja krājumos ir bagāta latgaliešu literatūras kolekcija.

Dekšāres pagastā atrodas kultūras centrs “Latgaļu sāta” un kaņepju audzētava/muzejs “Obelisk farm”. Ekskursijas pieņem arī saimniecība “Slāņu labumi” (kazas, cidonijas), ir divas atpūtas mājas.

 Atsauces 

Kategorija:Latgale
Kategorija:Rēzeknes novada pagasti

Kategorija:Varakļānu pagasts