Brjanskas apgabals

Brjanskas apgabals  ir viens no Krievijas Federācijas apgabaliem Centrālā federālā apgabala sastāvā. Tas robežojas ar Smoļenskas apgabalu ziemeļos, Kalugas un Orlas apgabaliem austrumos, Kurskas apgabalu dienvidaustrumos, kā arī ar Ukrainas Sumu un Čerņihivas apgabaliem dienvidos un Baltkrievijas Gomeļas un Mogiļevas apgabaliem rietumos.

 Vēsture 
Atrodas Severijas vēsturiskās zemes teritorijā.
Brjanska pirmo reizi rakstos minēta 985. gadā. Līdz 1237.-1242. gada mongoļu iebrukumam tā atradās Čerņihivas kņazistes teritorijā. Pēc tam, kad 1246. gadā mongoļi nogalināja Čerņihivas kņazu Mihailu, viņa dēls Romāns Mihailovičs pārcēlās uz Brjansku, kas kļuva par Novgorodas-Severskas kņazistes jeb Severščinas galveno pilsētu. Apgabala austrumu daļā atradās relatīvi suverēnās Augšokas kņazistes (). 1356. gadā Brjanskas kņazisti pakļāva Lietuvas lielkņaziste, 1503. gadā Maskavija, 1618. gadā Polijas-Lietuvas kopvalsts, 1654. gadā Krievijas cariste.

Pēteris Lielais 1709. gadā iekļāva Brjansku Kijivas guberņā, bet tagadējā apgabala austrumu daļu 1727. gadā kļuva par daļu no jaunizveidotās Belgorodas guberņas.  
Ķeizariene Katrīna Lielā Brjansku 1779. gadā iekļāva Orlas guberņā. 
Pēc Krievijas Impērijas sabrukuma 1920. gada 1. aprīlī izveidoja Brjanskas apgabalu, kuru 1929. gada 1. oktobrī iekļāva Rietumu apgabalā. 1937. gada 27. septembrī to sadalīja Smoļenskas un Orlas apgabalos, pie kam pašreizējā Brjanskas apgabala teritorija kļuva par Orlas apgabala daļu.
1944. gada 5. jūlijā izveidoja Brjanskas apgabalu.

 Apgabala pilsētas pēc iedzīvotāju skaita 

 Pilsēta Iedzīvotāju skaits (2010) Brjanska * 427 426 Kļinci * 71 909 Novozibkova 41 745 Djatkova 31 629 Uņeča 26 272 Karačeva 19 539 Staroduba 18 445 Žukovka 18 243 Seļca 18 015 Počepa 17 260 Trubčevska 14 991 Fokina 14 674 Suraža 11 741 Mgļina 8 164 Sevska 7 427 Zlinka 5 524

 * Kopā ar pakļautiem piepilsētas ciematiem.

 Karte 

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Krievijas Federācijas apgabali