Sausnējas pagasts

Sausnējas pagasts ir viena no Madonas novada administratīvajām teritorijām tā rietumos. Robežojas ar sava novada Ērgļu un Vestienas pagastiem, Aizkraukles novada Vietalvas un Iršu pagastu un Ogres novada Meņģeles un Mazozolu pagastiem. Kopš 2021. gada Madonas novadā.

Cauri pagastam iet divi 1. šķiras valsts autoceļi: Pļaviņas-Ērgļi (P78) un Koknese-Ērgļi (P79).

 Daba 
 Hidrogrāfija 
 Upes 
Pērse, Ogre, Veseta, Šukumupe, Sumulda un Aronīte.

 Ezeri 
Stirnezers (68 ha), Zosins (19,6 ha), Ilzins (21,6 ha) un Bļodonis (5,1 ha).

 Vēsture 
13. gadsimtā šī teritorija piederēja pie Jersikas karaļvalsts Negestes pilsnovada (), netālu no robežas ar Kokneses valsti. Pēc Letijas dalīšanas līguma 1210. gadā Negestes pilsnovads tika ordenim,Lēmums par Jersikas karaļa novadu sadalīšanu starp Rīgas bīskapu un Zobenbrāļu ordeni bet 1213. gadā to piešķīra bīskapam un līdz Livonijas Konfederācijas sabrukumam tas kā Bērzaunes pilsnovada rietumu daļa ietilpa Rīgas arhibīskapijas sastāvā.  
Arhibīskapi 14. gadsimtā Ogres upes kreisajā krastā uzcēla Baltavas pili. Pēc Livonijas kara šī apkaime tika pievienota Pārdaugavas hercogistei.

Vidzemes guberņas laikā tagadējā Sausnējas pagasta teritorija ietilpa Cēsu apriņķa Kalsnavas—Vietalvas draudzes novadā. Līdz Pirmajam pasaules karam šeit atradās Sausnējas muiža (, Szaußen) ar Namniekkalna pusmuižu (Nammekaln), ko pēc 1920. gada zemes reformas sadalīja 57 vienībās 2480 ha kopplatībā.

1935. gadā Sausnējas pagasta platība bija 42 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Sausnējas ciema padomi, ko 1947. gadā likvidēja, bet 1949. gadā, līdz ar pagasta likvidāciju, izveidoja no jauna. 1954. gadā Sausnējas ciemam pievienoja Vesetas ciemu, kuru gan 1968. gadā atdalīja un pievienoja Vestienas ciemam. 1975. gadā Sausnējas ciemam pievienoja Liepkalnes ciemu, 1977. gadā - daļu Mazozolu ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2006. gadā Sausnējas pagasts, apvienojoties ar Ērgļu un Jumurdas pagastiem, izveidoja Ērgļu novadu. 2021. gadā Ērgļu novadu iekļāva Madonas novadā.

 Pieminekļi 
 Sestukalna astronomisko novērojumu punkts. 216,5 metrus augstajā Ziestu kalnā netālu no Ērgļu-Kokneses ceļa atrodas Strūves meridiāna loka ģeodēziskais punkts “Sestukalns”, kas ir iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.
 Piķa purva senkapi (Krievu sala)
 Vecpriekšēnu senkapi
 Priekšēnu pilskalns (Pumpiņkalns)
 Skudru pilskalns - kulta vieta
 Jākaiņu senkapi
 Liepkalnes baznīcas senkapi
 Baltavas viduslaiku pils

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.OSP

 Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas: Sidrabiņi (pagasta centrs), Sausnēja un Liepkalne.

 Ievērojamas personības 
 Jānis Zālītis (1874—1919), latviešu sabiedriskais darbinieks, Krievijas Valsts domes deputāts, viens no latviešu strēlnieku bataljonu organizētājiem, pirmais Latvijas Republikas Apsardzības ministrs.
 Gunārs Placēns (1927—2024) bija latviešu aktieris.

 Saimniecība 
 Transports 

 Izglītība un kultūra 

 Atsauces 

Kategorija:Cēsu apriņķis
Kategorija:Vidzeme
Kategorija:Madonas novada pagasti