Counter-Strike

Counter-Strike (pazīstama arī kā Half-Life: Counter-Strike vai Counter-Strike 1.6) ir 2000. gadā izdota taktiska pirmās personas šaujamspēle, ko izstrādāja Valve Corporation un izdeva Sierra Studios. Tā ir pirmā spēle Counter-Strike sērijā.

Spēlē divas komandas – pretteroristi un teroristi – sacenšas uz mērķiem balstītos spēles režīmos. Visbiežāk sastopamie uzdevumi ir bumbas neitralizēšana un ķīlnieku atbrīvošana, katrs tiek spēlēts īpaši tam paredzētās kartēs. Spēlētāji raundu sāk ar nazi un pistoli, un var iegādāties modernākus ieročus un ekipējumu par naudu, kas nopelnīta, iznīcinot ienaidniekus vai sasniedzot mērķus. Kritušie spēlētāji neatdzimst līdz raunda beigām.

1998. gadā Mins Lī un Džess Klifs sāka plānot pretterorisma tematikai veltītu spēli, un izstrāde sākās nākamajā gadā, kad tika izlaistas pirmās beta versijas. Half-Life modifikācija ieguva ievērojamu popularitāti, kas piesaistīja Valve uzmanību. Valve vēlāk iegādājās spēles intelektuālo īpašumu un paziņoja par partnerību ar Lī un Klifu. Pēc izstrādes pabeigšanas Counter-Strike tika izdota Microsoft Windows platformai 2000. gada novembrī. Vēlāk tika izlaistas versijas Xbox konsolei, kā arī OS X un Linux operētājsistēmām.

Kopš izdošanas Counter-Strike saņēma pozitīvas atsauksmes no kritiķiem, kuri slavēja spēles gaitu un tās uzsvaru uz komandas darbu un stratēģiju. Tā tiek uzskatīta par vienu no ietekmīgākajām pirmās personas šaujamspēlēm, kas izceļas ar reālistisko un taktisko pieeju pretterorisma tematikai. Spēle guva plašus panākumus, pārdodot miljoniem eksemplāru. Šo panākumu dēļ tika izdoti vairāki turpinājumi: Counter-Strike: Condition Zero (2004), Counter-Strike: Source (2004), Counter-Strike: Global Offensive (2012) un Counter-Strike 2 (2023).

 Spēles gaita 
Counter-Strike ir komandu daudzspēlētāju pirmās personas šaujamspēle, kurā spēlētāji izvēlas teroristu (T) vai pretteroristu (CT) pusi. Katra spēle sākas ar abu komandu vienlaicīgu parādīšanos kā vienam no astoņiem iespējamiem noklusējuma tēliem (četri katrai pusei). Katrs spēlētājs sāk ar 800 dolāriem, divām munīcijas aptverēm, nazi un pistoli: Heckler & Koch USP pretteroristiem vai Glock 18 teroristiem. Spēlētājiem parasti tiek dotas dažas sekundes pirms raunda sākuma, lai iegādātos ekipējumu, taču pārvietoties šajā laikā nav iespējams. Viņi var iegādāties ekipējumu jebkurā laikā, kamēr atrodas savas komandas pirkšanas zonā.

Kad spēlētāji tiek nogalināti, viņi kļūst par skatītājiem līdz raunda beigām. Katra raunda beigās spēlētāji saņem naudu nākamajam raundam: 3500 dolārus par uzvarētu raundu, 1500 dolārus par zaudētu raundu un 300 dolārus par nogalinātu ienaidnieku, līdz maksimālajai summai 16 000 dolāru. Spēlētājiem var tikt piemērots naudas sods par komandas biedra vai ķīlnieka nogalināšanu.

 Spēles režīmi 
Atkarībā no kartes ir trīs iespējamie mērķi uzvarai (papildus visas ienaidnieku komandas iznīcināšanai):

 Bumbas neitralizēšana (de_ kartes): Teroristu komandai raunda sākumā ir bumba. Teroristu mērķis ir uzstādīt bumbu bumbas vietā – parasti sauktā par A vai B vietu – un pārliecināties, ka tā eksplodē. Pretteroristi uzvar, ja spēj neitralizēt bumbu noteiktā laika limitā vai ja laiks beidzas pirms bumbas uzstādīšanas. Teroristi uzvar, ja bumba eksplodē. Komandas izdzīvošana neietekmē raunda rezultātu – teroristu komanda var uzvarēt bez izdzīvojušajiem dalībniekiem, ja bumba eksplodē, bet pretteroristi var uzvarēt pēc veiksmīgas bumbas neitralizēšanas, pat ja pēc tam viņi visi tiek nogalināti.

 Ķīlnieku atbrīvošana (cs_ kartes): Četri ķīlnieki parasti atrodas netālu no teroristu bāzes. Pretteroristu komandas mērķis ir aizvest gūstekņus uz vietu kartē, kur viņi tiek izglābti. Komanda uzvar, ja visi otras komandas dalībnieki ir iznīcināti. Pretteroristi uzvar un saņem 2400 dolārus par katru izdzīvojušo gūstekni, ja izglābto ķīlnieku skaits ir vismaz puse no sākotnējā. Teroristi uzvar, ja raunds beidzas laika ierobežojuma dēļ.

 Slepkavība (as_ kartes): Šajā spēles režīmā viens pretteroristu komandas dalībnieks kļūst par VIP, bruņots ar pretteroristu standarta USP pistoli. VIP nedrīkst paņemt nomestu ekipējumu, izņemot savu pistoli. Lai pretteroristi uzvarētu, vai nu visiem teroristiem jāmirst, vai arī VIP jāiekļūst evakuācijas zonā laika limita ietvaros. Teroristi uzvar, ja VIP mirst vai laika limits beidzas. VIP saņem 200 bruņu punktus un viņam ir 150% kustības ātrums; viņam ir arī unikāls izskats identifikācijas nolūkos.

 Ieroči un ekipējums 
Ir trīs ieroču kategorijas: tuvējas cīņas (nazis), sekundārie (pistoles) un primārie (šautenes, bises, ložmetēji un automāti). Spēlētājiem ir atļauts nēsāt tikai vienu katras kategorijas ieroci vienlaikus. Atsevišķa kategorija ir ekipējumam, piemēram, neitralizēšanas komplektiem un granātām, kuriem nav tādi paši nēsāšanas ierobežojumi.

Spēles ieroči ir balstīti uz reāliem ieročiem, bet ar fiktīviem nosaukumiem autortiesību dēļ. Piemēram, AK-47 spēlē saucas CV-47, bet Colt M4A1 – Maverick M4A1.

 Izstrāde 
Videospēļu programmētājs Mins Lī (Minh Le), pazīstams arī kā Gooseman, iepriekš bija iesaistīts videospēļu modifikāciju izstrādē, piemēram, Navy SEALs spēlei Quake un Action Quake 2. Tomēr viņš vēlējās izveidot savu modifikāciju, lai būtu lielāka kontrole pār izstrādi. Viņš izvēlējās izmantot GoldSrc spēles dzinēju, jo jau bija strādājis ar Quake un Quake 2 dzinējiem. Reālistiskā Half-Life spēles pasaule labi iederas viņa iecerē par modifikāciju, kurā cīnās teroristi pret pretteroristiem – tēmai, ko iedvesmoja spēle Tom Clancy's Rainbow Six.

Izstrāde sākās 1999. gada janvārī, bet, tā kā Half-Life programmatūras izstrādes komplekts (SDK) vēl nebija izlaists, Lī sākotnēji izveidoja jaunus ieroču un spēlētāju modeļus. 1999. gada februārī tika publicēti pirmie Counter-Strike ekrānuzņēmumi kopā ar interviju ar Lī par modifikāciju. Lī un Džess Klifs (Jess Cliffe), kuri abi bija strādājuši pie Action Quake 2, sazinājās caur IRC, kur Lī dalījās ar savu ideju par modifikāciju. Klifs, sajūsmināts par koncepciju, piedāvāja izveidot tai tīmekļa vietni un iesaistījās projektā.

1999. gada 15. martā modifikācija saņēma savu nosaukumu pēc ICQ sarakstes starp Lī un Klifu. Lī ierosināja nosaukumus, kas balstīti uz viņa iecienītākajiem TV šoviem un filmām, ar variantiem kā Counterrorism, Counter-Strike, Strike Force, Frag Heads, Counter-Terror, Terrorist Wars, Terror-Force un Counter Force, un galu galā izvēlējās Counter-Strike. Oficiālā Counter-Strike tīmekļa vietne tika atvērta 1999. gada 24. martā. To mitināja GameSpy darbinieks Džūsts Šurs (Joost Schurr) vietnē Planet Half-Life.

Kad Half-Life SDK tika izlaists 1999. gada 7. aprīlī, oficiāli sākās modifikācijas izstrāde. Mina Lī reputācija no Action Quake 2 veicināja ievērojamu uzmanību modifikācijai pirms izlaišanas. Tīmekļa vietne piesaistīja 10 000 apmeklētāju divarpus nedēļu laikā.

Lī strādāja pie spēlētāju modeļiem, veltot katra izveidei aptuveni 40 stundas. Klifs piedalījās spēles dizainā, skaņā, mākslā un sabiedriskajās attiecībās. 1999. gada maijā galvenā problēma bija karšu veidotāju trūkums. Neskatoties uz vairākiem pieprasījumiem, kas tika publicēti oficiālajā tīmekļa vietnē, atsaucība bija minimāla. Klifs sāka tieši sazināties ar Half-Life karšu veidotājiem. Tika rīkots konkurss, lai atlasītu kartes sākotnējai beta versijai.

Pirms pirmās beta versijas oficiālās izlaišanas tiešsaistē tika noplūdināta pirms-beta versija, kas, iespējams, paātrināja modifikācijas izlaišanu. Pirmā beta versija, kas izlaista 1999. gada 15. jūlijā, ietvēra ķīlnieku atbrīvošanas scenāriju, 9 ieročus, 4 kartes un vienu spēlētāja modeli katrai pusei. Beta 2 un Beta 3 sekoja, pievienojot jaunus ieročus, kartes un frakcijas. Beta 4 ieviesa bumbas neitralizēšanas scenāriju.

1999. gada beigās Mins Lī sāka strādāt Barking Dog Studios, vienlaikus pabeidzot studijas. Kad Valve Corporation par to uzzināja, viņi lūdza Barking Dog palīdzēt izstrādāt Beta 5, piedāvājot finansēt projektu un iegādāties spēles intelektuālo īpašumu. Valve piedalījās, sakārtojot kodu, labojot kļūdas un uzlabojot saskarni. Ar Beta 6.0 tika pievienoti jauni scenāriji, piemēram, slepkavība un bēgšana. Lai gan slepkavība guva mērenus panākumus, bēgšanas scenārijs vēlāk tika noņemts.

 Izdošana 
2000. gada 12. aprīlī Valve Software paziņoja par partnerību ar Counter-Strike komandu, apstiprinot, ka Counter-Strike 1.0 tiks iekļauts gaidāmajā Half-Life atjauninājumā. Lai gan tas netika skaidri norādīts, plaši tiek uzskatīts, ka tas sekoja Valve veiktajai Counter-Strike iegādei. Pēc pieejamās informācijas, tiesības tika pārdotas 2000. gada sākumā.

''Valve'' plānoja 2000. gada 31. augustā izdot ''Counter-Strike'' gan kā ''Half-Life'' modifikāciju, gan kā patstāvīgu spēli veikalos. Lēmums bija vērsts uz pieejamības palielināšanu un tirgus pieprasījuma pārbaudi daudzspēlētāju spēlei, kas nav atkarīga no Half-Life. Pirms mazumtirdzniecības izlaišanas radās juridiski jautājumi, īpaši attiecībā uz ieroču nosaukumiem, kas tika mainīti uz fiktīvām alternatīvām.

Mazumtirdzniecības versijā bija jauns saturs, piemēram, trīs papildu ieroči, ko izstrādāja Mins Lī, un atjaunināti spēlētāju modeļi, ko nodrošināja Valve.  Valve paziņoja, ka mazumtirdzniecības versija ir sasniegusi zelta statusu, un modifikācijas versija tika izlaista neilgi pēc tam. Tā tika palaista ar nosaukumu Half-Life: Counter-Strike, jo, pēc Džesa Klifa teiktā, spēlei nebija spēcīgas identitātes.

Pēc palaišanas Valve turpināja izlaist atjauninājumus. Versija 1.1 ieviesa jaunu skatītāja režīmu, versija 1.3 ieviesa balss tērzēšanu, un versija 1.4 pievienoja aizsardzību pret krāpšanos. Counter-Strike 1.5, kas izlaista 2002. gada 12. jūnijā, bija pēdējais atjauninājums pirms pārejas uz Steam. Counter-Strike 1.6 galīgā versija kopā ar Steam klientu tika oficiāli palaista 2003. gada 12. septembrī.

2013. gada janvārī Valve izlaida Counter-Strike versijas OS X un Linux operētājsistēmām. Tā ir trešā Valve spēle, kas izlaista Linux platformai, pēc Counter-Strike: Source un Team Fortress 2.

 Pretrunas 
Spēle saskārās ar kritiku Vācijā pēc tam, kad tā tika saistīta ar Erfurtes skolas apšaudi 2002. gadā, kad tā tika atrasta vainīgā, Roberta Šteinhoisera (Robert Steinhäuser), datorā. Politiķi un plašsaziņas līdzekļi, īpaši Bild, regulāri atsaucās uz spēli kā  (slepkavas spēle). Pastiprinājās aicinājumi aizliegt vardarbīgas videospēles. 2002. gadā Vācijas BPjM izskatīja jautājumu par Counter-Strike iekļaušanu jauniešiem kaitīgo mediju sarakstā, taču noraidīja šo priekšlikumu, jo spēlē var uzvarēt arī bez vardarbības, turklāt tā veicina spēlētāju sadarbību.

Brazīlijā federālais tiesnesis Karloss Alberto Simoinss de Tomass (Carlos Alberto Simões de Tomaz) 2007. gada oktobrī pavēlēja aizliegt Counter-Strike un EverQuest pārdošanu, argumentējot, ka spēles "rada tiešu stimulu sociālās kārtības graušanai". Aizliegums stājās spēkā 2008. gada 17. janvārī, bet reģionālā federālā tiesa publicēja rīkojumu, kas atcēla aizliegumu Counter-Strike pārdošanai 2009. gada 18. jūnijā.

 Atsauksmes 
 Spēlētāju skaits 
Counter-Strike kļuva par vienu no populārākajām videospēlēm. Beta posmos tā piesaistīja vairāk nekā 245 000 spēlētāju. Pēc izlaišanas 2000. gada novembrī spēle sasniedza vairāk nekā 700 000 spēlētāju skaitu, kuri spēlēja vairāk nekā 7000 serveros, pārspējot gan Team Fortress Classic, gan Unreal Tournament. 2002. gada martā Counter-Strike bija populārākā daudzspēlētāju spēle 150 spēļu centros Ziemeļamerikā.

 Kritisķu vērtējums 
Pēc mazumtirdzniecības izlaišanas Counter-Strike saņēma ļoti labvēlīgas atsauksmes. Metacritic atzīmēja vidējo vērtējumu 88/100 PC versijai. GameRankings atzīmēja vidējo vērtējumu 89% PC versijai.

Spēle tika slavēta par uzsvaru uz komandas darbu un komunikāciju starp spēlētājiem. Skots Osborns (Scott Osborne), rakstot GameSpot, uzskatīja, ka audio ziņojumi bija noderīga funkcija, kas aptvēra pieprasījumus pēc atbalsta, statusa ziņojumus un brīdinājumus. Kleitons Volfs (Clayton Wolfe) no IGN uzsvēra komandas darba nozīmīgumu, apgalvojot: "Tieši uz komandu balstītā taktika padara [Counter-Strike] tik aizraujošu."

Recenzenti atzina, ka GoldSrc dzinējs ir novecojis, tomēr grafiku vērtēja atzinīgi. Īpaši tika slavēti reālistiskie ieroču skaņas efekti – Osborns rakstīja, ka tie padara šaušanu īpaši aizraujošu.

 Apbalvojumi 
Counter-Strike saņēma daudzus apbalvojumus. 2000. gadā daudzi spēļu žurnāli un tīmekļa vietnes to atzina par gada labāko spēli, labāko šaujamspēli vai labāko tiešsaistes spēli. 2001. gadā Counter-Strike saņēma Game Developer Spotlight Awards balvas par labāko daudzspēlētāju spēli un īpašiem sasniegumiem nozarē. 2003. gadā GameSpot to iekļāva savā visu laiku labāko spēļu sarakstā.

 Pārdošanas rādītāji 
Counter-Strike kļuva par pirmo fanu veidoto videospēli, kas tika izdota komerciāli. Līdz 2001. gada jūlijam spēles globālais mazumtirdzniecības pārdošana apjoms bija pārsniedzis 250 000 vienību. Līdz 2002. gada oktobrim pārdošana bija pārsniegusi 1,3 miljonus eksemplāru. Pārdošana turpināja pieaugt, sasniedzot 1,5 miljonus vienību un radot 40 miljonu dolāru ieņēmumus līdz 2003. gada februārim.

Līdz 2004. gada augustam Counter-Strike bija nopelnījusi 75 miljonus dolāru un tai bija aptuveni divi miljoni spēlētāju visā pasaulē. ASV mazumtirdzniecības versija tika pārdota 550 000 eksemplāros un nopelnīja 15,7 miljonus dolāru līdz 2006. gada augustam, padarot to par 22. vislabāk pārdoto PC spēli valstī laika posmā no 2000. gada janvāra līdz 2006. gada augustam. Tika pārdoti arī 1,5 miljoni Xbox versijas eksemplāru.

Līdz 2008. gada decembrim tika pārdoti aptuveni 4,2 miljoni Counter-Strike eksemplāru – vairāk nekā jebkurai citai Valve spēlei, izņemot Half-Life un Half-Life 2.

 E-sports 
Counter-Strike profesionālie turnīri sākās 2000. gadā, un pirmās nozīmīgās sacensības notika Cyberathlete Professional League (CPL) Ziemas čempionātā 2001. gadā, kad CPL pārgāja no Quake III Arena uz Counter-Strike.

2001. gada 12. aprīlī CPL Ziemas čempionāts notika Hyatt Regency viesnīcā Dalasā, Teksasā. Tajā piedalījās 48 komandas, padarot to par pirmo liela mēroga Counter-Strike turnīru. Pasākumu apmeklēja vairāk nekā 800 cilvēku. Šis turnīrs bija nozīmīgs solis Counter-Strike kā e-sporta disciplīnas attīstībā.

2003. gadā Esports World Convention rīkoja Counter-Strike turnīru ar 37 komandām un 100 000 dolāru balvu fondu.

2012. gadā Electronic Sports League izslēdza spēli no 2012.–2013. gada Intel Extreme Masters sezonas galveno disciplīnu saraksta, jo tās popularitāte ārpus Eiropas bija sarukusi.

 Turpinājumi 
Pēc Counter-Strike panākumiem, Valve izstrādāja vairākus turpinājumus. Pirmais bija Counter-Strike: Condition Zero (2004), kas joprojām izmantoja GoldSrc dzinēju. Tajā pašā gadā, astoņus mēnešus vēlāk, iznāca Counter-Strike: Source – oriģinālās spēles pārstrādājums ar jauno Source dzinēju. 2012. gadā tika izlaista Counter-Strike: Global Offensive platformām Windows, OS X, Linux, PlayStation 3 un Xbox 360. 2023. gadā to aizstāja Counter-Strike 2.

Āzijas tirgum tika veidoti arī atsevišķi atvasinājumi. Counter-Strike Neo bija Namco izstrādāta arkādes spēle, kas 2003. gadā iznāca Japānā. 2008. gadā Nexon Corporation izlaida Counter-Strike Online – bezmaksas versiju ar mikrotransakcijām. Tai 2013. gadā sekoja Counter-Strike Online 2, bet 2014. gadā Nexon izlaida Counter-Strike Nexon: Zombies platformā Steam.

 Atsauces 

Kategorija:Šaujamspēles no pirmās personas skatpunkta
Kategorija:2000. gada videospēles
Kategorija:Valve Corporation spēles
Kategorija:Microsoft Windows spēles
Kategorija:Xbox spēles
Kategorija:Mac OS X spēles
Kategorija:Linux spēles
Kategorija:Daudzspēlētāju tiešsaistes spēles
Kategorija:E-sporta spēles
Kategorija:GoldSrc spēles
Kategorija:Videospēles par terorismu
Kategorija:Videospēles par policistiem