Austrijas Impērija

Austrijas Impērija () bija Hābsburgu dinastijas pārvaldītās impērijas nosaukums no 1804. gada līdz Austroungārijas dibināšanai 1867. gadā.

Tā apvienoja Hābsburgu mantojuma īpašumus — Bohēmiju, Ungāriju ar Slovākiju, Aizkarpatiju un Banatu, Horvātiju, Transilvāniju, Galīciju, Bukovinu un ievērojamu daļu Ziemeļitālijas (Lombardo-Venēcijas Karaliste), ko apdzīvoja dažādas izcelsmes un reliģijas tautas.

 Vēsture 
No 1440. līdz 1806. gada Hābsburgu dinastijas monarhi bija Svētās Romas Impērijas ķeizari. Svētās Romas impērijas ķeizars Francis II 1804. gada 11. augustā pasludināja sevi par Austrijas ķeizaru, tādējādi kļūdams par dubultķeizaru, atbildot uz Napoleona Bonaparta iecelšanu par Francijas imperatoru. Francis II veica šo soli kā pretsvaru Francijas impērijai. Pēc tam, kad Napoleons izbeidza Svētās Romas impērijas pastāvēšanu, Svētās Romas Impērijas ķeizars Francis I 1806. gada 6. augustā atteicās no Svētās Romas impērijas troņa.

1848. gada martā, ekonomiskās lejupslīdes laikā, Vīnē sākās nemieri, kas noveda pie kanclera Meterniha atkāpšanās. Jaunā konstitūcija izrādījās nepietiekami demokrātiska radikālajiem līderiem, kas 1848. gada 15. maijā sarīkoja masu sacelšanos. Nespējīgais ķeizars Ferdinands I, kurš nomainīja 1835. gadā mirušo Franci I, aizbēga uz Insbruku un vēlāk atteicās no troņa. Revolūcija, saukta arī par "Tautu pavasari", sākās dažādās Austrijas Impērijas daļās, jo nevācu zemēs (īpaši Ungārijā) tai, cita starpā, bija arī nacionālās atbrīvošanās raksturs.

1848. gada decembrī troni ieņēma 18 gadus vecais Ferdinanda I brāļadēls Francis Jozefs I.

1849. gadā Ungārijas revolūcija tika apspiesta, tostarp ar Krievijas Impērijas karaspēka palīdzību, kas tolaik bija Austrijas Impērijas sabiedrotā. Valsts saglabāja zināmu stabilitāti, līdz Austrijas sakāve Austrijas–Sardīnijas karā pret Franciju un Sardīnijas Karalisti izbeidza Austrijas kundzību Itālijā. Tajā pašā laikā valstī izveidojusies reakcija atcēla visas revolūciju laikā veiktās reformas, atgriežot impērijā absolūto monarhiju, kas balstījās uz spēcīgu birokrātisko aparātu. Situāciju pasliktināja valsts ārpolitiskā izolācija un tendences tās perifērijā. Valstī aktīvi darbojās organizācijas, kas pieprasīja gan valsts federalizāciju, gan atsevišķu tās daļu atdalīšanos no Hābsburgu monarhijas. Līdz ar to, Ungāriju oficiāli impērijas sastāvā iekļāva 1849. gadā pēc tās sakāves neatkarības karā.

Pēc Austrijas sakāves Austrijas—Prūsijas karā 1867.—1868. gadā Austrijas Impērija tika pārveidota par Austroungāriju, kurā Ungārijai un Austrijai bija vienlīdzīgas tiesības.

 Skatīt arī 
 Svētā Romas impērija
 Hābsburgu monarhija

 Ārējās saites 

Kategorija:Bijušās valstis