Madonas apriņķis

Madonas apriņķis bija administratīva vienība Latvijas Republikas (1924—1940), Latvijas ģenerālapgabala (1941—1944) un Latvijas PSR (1940/1944—1949) sastāvā.

 Latvijas Republikas sastāvā 

Madonas apriņķis tika izveidots 1924. gada administratīvajos pārkārtojumos, no Cēsu apriņķa 34 un Valkas apriņķa 8 pagastiemLikums par Latvijas teritorijas iedalīšanu apriņķos  Valdības Vēstnesis — 1924.gada 26.jūnijsMadonas novads vēstures griežos:

1925. gadā vairākiem pagastiem piešķīra jaunus nosaukumus: Bučauskas pagasts pārdēvēts par Virānes, Iršu par Pērses, Iršu kolonijas par Iršu, Lautera-Viesienas par Viesienas, Liepkalnes-Ozolu par Liepkalnes, Ļaudonas-Odzienas par Mētrienas, Oļu-Apeltienas par Oļu un Vietalvas-Odzienas par Odzienas pagastuLatvijas pagastu saraksts  Valdības Vēstnesis — 1925.gada 3.augusts.

Uz 1927. gadu Madonas apriņķī bija 1 pilsēta, 1 miests, 42 pagasti un 9161 apdzīvotas vietas. Lielākās apdzīvotas vietas bija Madona, Gulbene, Lubāna, Cesvaine, Stāmeriena, Litene, Liezēre, Jaungulbene un Ļaudona. Apriņķa platība bija 3966,9 km2. Madonas apriņķis robežojās ar Rīgas apriņķi, Cēsu apriņķi, Valkas apriņķi, Abrenes apriņķi, Rēzeknes apriņķi un Daugavpils apriņķi.

1936. gadā Pērses pagasts pievienots Odzienas pagastamValdības Vēstnesis  1936.gada 16.marts.

 Teritoriālais iedalījums 
1940. gada sākumā Madonas apriņķī bija 2 pilsētas un 41 pagasts:

 Latvijas PSR sastāvā 
1947. gada 16.oktobrī no Madonas apriņķa tika atdalīts Gulbenes apriņķis. 1949. gada 31. decembra administratīvi teritoriālajā reformā Madonas apriņķis tika likvidēts un tā teritorija iekļauta Ērgļu, Krustpils, Madonas un Pļaviņu rajonos.Latvijas PSR Augstākās Padomes Prezidija dekrēts "Par lauku rajonu nodibināšanu Latvijas PSR sastāvā"

 Skatīt arī 
 Madonas apriņķa muižu nosaukumi

 Latvijas armijas štāba kartes (pēc 1924. gada uzņēmuma) 
 75-Madona
 67-Pļaviņas
 83-Gulbene
 84-Lubāna
 76-Lijograde (Ļaudona)

 Atsauces