Merostomāti

Merostomāti (Merostomata) ir posmkāju tipa dzīvnieku klase.

 Raksturojums 
Merostomāti ir jūras helicerāti, kas elpo ar žaunām. Merostomātu ķermenis sastāv no diviem nodalījumiem — no priekšējā, kam ir seši pāri cilindrisku ekstremitāšu, un pakaļējā, kam ir plātņveida ekstremitātes un parasti dzelknis galā. Priekšējais nodalījums vienmēr ir vesels, neposmots. Tā pirmā pāra ekstremitātes — heliceras mazas, ar spīlēm un atrodas preorāli. Pārējie pieci ekstremitāšu pāri atrodas gareniskās spraugveida atveres malās; tie ir ejkājas; kāju pamata posmam, tāpat kā trilobītiem, ir izaugums, kam ir žokļu funkcijas. Pakaļējais nodalījums ir segmentēts vai saplūdis, tam ir plātņveida ekstremitātes; uz pakaļējās, pret ķermeni vērstās plātņveida ekstremitātes virsmas atrodas lapveida žaunas. Aiz pirmā plātņveida kāju pāra pamata atrodas pāra skaita dzimumatveres. Merostomāti ir vienīgā helicerātu klase, kuriem tāpat kā kukaiņiem vai trilobītiem ir saliktās acis.

Pie šīs klases pieder paši lielākie posmkāji, kas dzīvojuši jau paleozojā.

 Sistemātika 
Pie merostomātiem pieder apakšklases , kurā ir tikai fosilas formas, un , kurā apvienotas gan fosilas formas, kas sastopamas, sākot jau no silūra, gan tagad dzīvojošas formas. Mūsdienās ir zināmas 4 zobenastu sugas. Ir arī viedoklis, ka merostomāti ir parafilētiska organismu grupa.

Klase 
 apakšklase †
 apakšklase 
(†) — izmirušu organismu grupa.

 Ārējās saites