Kanādas administratīvais iedalījums

Kanādas administratīvais iedalījums ir Kanādas valsts administratīvi teritoriālais iedalījums no viena (Jukona) līdz pat četriem līmeņiem. Augstāko jeb pirmā līmeņa administratīvo iedalījumu veido Kanādas provinces un teritorijas. Kopā ir 10 provinces un 3 teritorijas, kas visas kopā veido pasaules otru lielāko valsti. Galvenā atšķirība starp Kanādas provincēm un teritorijām ir šāda: provinces saņem tiešas pilnvaras no monarhijas, kamēr teritoriju pilnvaras izdod Kanādas federālā valdība. Līdz ar to provincēm ir lielākas politiskās pilnvaras. Provinces un teritorijas sīkāk iedalās 3642 Kanādas pašvaldībās, kas ir otrā līmeņa administratīvais iedalījums.

Pēc platības lielākā Kanādas administratīvā iedalījuma vienība ir Nunavuta (2 093 190 km²), bet mazākā — Prinča Edvarda Sala (5 660 km²). Pēc iedzīvotāju skaita visvairāk dzīvo Ontārio (13 678 700 iedzivotāji), bet vismazāk — Jukona (33 897 iedzivotāji).

 Iedalījuma vēsturiskā attīstība 
Ontārio, Kvebeka, Ņūbransvika un Jaunskotija ir tās provinces, kas 1867. gada 1. jūlijā izveidoja federāciju un pakāpeniski ieguva suverenitāti no Lielbritānijas. Nākamo sešu gadu laikā tām pievienojās Manitoba, Britu Kolumbija un Prinča Edvarda sala.

Hudzona līča kompānija līdz 1870. gadam pārvaldīja lielas platības Kanādas rietumos, līdz tā nodeva šīs zemes Kanādas valdībai. Mūsdienās tā ir daļa no Ziemeļrietumu Teritorijām. 1905. gada 1. septembrī Ziemeļrietumu Teritoriju daļa dienvidos no 60° paralēles kļuva par Albertas un Saskačevanas provincēm.1869. gadā vēlēšanās tika izlemts, ka Ņūfaundlenda joprojām būs britu teritorija, jo vietējie iedzīvotāji baidījās no pārmērīgas Kanādas dominances.

1907. gadā Ņūfaundlenda un Labradora ieguva domīnijas statusu. Tikai 1948. gada referendumā ar nelielu pārsvaru tika izlemts, ka Ņūfaundlenda un Labradora būs Kanādas sastāvā, 1949. gadā tās kļuva par Kanādas desmito provinci.

 Administratīvo līmeņu shēma 
 1. līmenis  2. līmenis 10 provinces  3642 pašvaldības 3 teritorijas

 Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums 

 Provinces 
 Karte  Karogs  Ģerbonis  Province  Provincesnosaukumsangļu valodā Galvaspilsēta  Lielākā pilsēta  Izveidota  Platība (km²)  Iedz.sk. (2014)  ISO 3166-2 90px  80px  50px  Alberta  Alberta  Edmontona  Kalgari  1905. gada 1. septembris      CA-AB 90px  80px  50px  Britu Kolumbija  British Columbia  Viktorija  Vankūvera  1871. gada 20. jūlijs      CA-BC 90px  80px  50px  Jaunskotija  Nova Scotia  Helifeksa  Helifeksa  1867. gada 1. jūlijs      CA-NS 90px  80px  50px  Kvebeka  Quebec  Kvebeka  Monreāla  1867. gada 1. jūlijs      CA-QC 90px  80px  50px  Manitoba  Manitoba  Vinipega  Vinipega  1870. gada 15. jūlijs      CA-MB 90px  80px  50px  Ņūbransvika  New Brunswick  Fredriktona  Sentdžona 1867. gada 1. jūlijs      CA-NB 90px  80px  50px  Ņūfaundlenda un Labradora  Newfoundland and Labrador  Sentdžonsa  Sentdžonsa  1949. gada 31. marts      CA-NL 90px  80px  50px  Ontārio  Ontario  Toronto  Toronto  1867. gada 1. jūlijs      CA-ON 90px  80px  50px  Prinča Edvarda Sala  Prince Edward Island  Šarlotauna  Šarlotauna  1873. gada 1. jūlijs      CA-PE 90px  80px  50px  Saskačevana  Saskatchewan  Ridžaina  Saskatūna  1905. gada 1. septembris      CA-SK

 Teritorijas 
 Karte  Karogs  Ģerbonis  Teritorija  Teritorijas nosaukumsangļu valodā Galvaspilsēta (un lielākā pilsēta)  Izveidota  Platība (km²)  Iedz.sk. (2014)  ISO 3166-2 90px  80px  40px  Jukona  Yukon  Vaithorsa  1898. gada 13. jūlijs      CA-YT 90px  80px  50px  Nunavuta  Nunavut  Ikaluita  1999. gada 1. aprīlis      CA-NU 90px  80px  35px  Ziemeļrietumu Teritorijas  Northwest Territories  Jelounaifa  1870. gada 15. jūlijs      CA-NT

 Otrā līmeņa administratīvais iedalījums 

 Trešā līmeņa administratīvais iedalījums 

 Atsauces 


Kategorija:Valstu administratīvais iedalījums