2000. gads

2000. gads () bija garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās sestdienā. Populārā kultūra 2000. gadu svinēja kā 21. gadsimta un 3. gadu tūkstoša iestāšanos, lai gan pēc Gregora kalendāra tas iestājās 2001. gada 1. janvārī. Pēdējais 20. gadsimta gads.

2000. gads tika pasludināts par:
 Starptautisko Miera kultūras gadu,
 Pasaules Matemātikas gadu.

 Notikumi 

 Janvāris 
 1. janvāris — pasaulē plaši svinēja 3. gadu tūkstoša iestāšanos.
 1. janvāris — Y2K pagāja bez nopietnām datorsistēmu problēmām, no kā daudzi eksperti brīdināja.

 Februāris 
 6. februāris — Tarja Halonena (Tarja Halonen) tika ievēlēta par pirmo Somijas prezidenti.
 14. februāris — kosmiskā zonde NEAR Shoemaker iegāja asteroīda 433 Eros orbītā, kļūstot par pirmo kosmisko aparātu kāda asteroīda orbītā.
 17. februāris — Microsoft izlaida operētājsistēmu Windows 2000.

 Marts 
 9. marts — Londonā tika atklāts panorāmas rats Londonas Acs (London Eye).
 26. marts — Vladimirs Putins (Владимир Путин) tika ievēlēts par Krievijas prezidentu.

 Aprīlis 
 5. aprīlis — Joširo Mori kļuva par Japānas premjerministru pēc Keizo Obuči piedzīvotās triekas.

 Maijs 
 3. maijs — paslēpts pirmais Geocaching slēpnis.
 16. maijs — par Turcijas prezidentu tika iecelts Ahmets Nedždets Sezers.
 25. maijs — Izraēla atvilka bruņotos spēkus no Libānas dienvidiem pēc 22 gadu okupācijas.
 28. maijs — Kamerūna kalnā notika vulkāna izvirdums.

 Jūnijs 
 1. jūnijs — Etnā, Sicīlijā notika vulkāna izvirdums.
 17. jūnijs — Islandē notika 6,5 ballu stipra zemestrīce.
 26. jūnijs — tika pabeigts cilvēka genoma projekta sākotnējais posms.

 Jūlijs 
 2. jūlijs — Visente Fokss (Vicente Fox) tika ievēlēts par Meksikas prezidentu.
 10. jūlijs — Bašārs Asads (Bashar al-Assad) kļuva par Sīrijas līderi nacionālajā referendumā.
 12. jūlijs — ar nesējraķeti Proton-K palaists SKS modulis Zvezda.
 25. jūlijs — avarēja Air France lidmašīna Concorde, paceļoties no Parīzes Šarla de Golla lidostas un ietriecoties viesnīcā, bojā gāja 113 cilvēki.
 30. jūlijs — Venecuēlas prezidents Ugo Čavess (Hugo Chávez) tika ievēlēts uz otro termiņu ar 59% balsu.

 Augusts 
 12. augusts — Krievijas atomzemūdene K-141 Kursk nogrima Barenca jūrā, bojā gāja 118 apkalpes locekļi.
 17. augusts — Latvija piedzīvoja terora aktu, notiekot diviem sprādzieniem tirdzniecības centrā Rīgā. 1 cilvēks gāja bojā, 28 tika ievainoti.
 27. augusts — Maskavā aizdegās Ostankinas televīzijas tornis, 3 cilvēki gāja bojā.

 Septembris 
 5. septembris — Tuvalu iestājās Apvienoto Nāciju organizācijā.
 14. septembris — Microsoft izlaida operētājsistēmu Windows Me.
 15. septembris — 1. oktobris — Sidnejā, Australijā notika 2000. gada vasaras olimpiskās spēles.

 Oktobris 
 5. oktobris — Dienvidslāvijas prezidents Slobodans Miloševičs pameta savu posteni pēc plašām protesta demonstrācijām Serbijā.
 7. oktobris — par Luksemburgas lielhercogu kļuva Anrī.

 Novembris 
 1. novembris — izveidots Čhatīsgarhas štats, Indijā.
 7. novembris — ASV prezidenta vēlēšanās uzvarēja Republikāniskās partijas kandidāts Džordžs Bušs.
 11. novembris — funikulera tunelī Karpunā, Austrijā notika ugunsgrēks, kurā gāja bojā 155 atpūtnieki.
 14. novembris — tika izlaista Netscape Navigator versija 6,0 pēc divu gadu atvērtā pirmkoda izstrādes, uz kura bāzes tika izveidota Mozilla pārlūkprogramma.
 25. novembris — Baku zemestrīce: Azerbaidžānā notika 6,8 magnitūdu spēcīgā zemestrīce, kas bija viena no spēcīgākajām zemestrīcēm valsts vēsturē.
 27. novembris — Žans Kretjēns (Jean Chrétien) tika ievēlēts atkārtoti par Kanādas premjerministru.

 Decembris 
 1. decembris — par Meksikas prezidentu tika ievēlēts Visente Fokss.
 21. decembris — par Kirgizstānas premjerministru tika iecelts Kurmanbeks Bakijevs.

 Kultūra 
 1. maijs — angļu režisora Ridlija Skota kinofilma "Gladiators" pirmizrāde.

 Dzimuši 
 26. janvāris — Nunu Tavārešs (Nuno Tavares), portugāļu futbolists
 27. janvāris — Oreljēns Čuamenī (Aurélien Tchouaméni), franču futbolists
 28. janvāris — Dušans Vlahovičs (Душан Влаховић), serbu futbolists
 31. janvāris — Hulians Alvaress (Julián Alvarez), argentīniešu futbolists
 1. februāris — Patrīcija Eiduka, distanču slēpotāja
 13. februāris — Vitiņa (Vitinha), portugāļu futbolists
 16. februāris — Loiss Openda (Loïs Openda), beļģu futbolists
 26. marts — Saliss Abduls Sameds (Salis Abdul Samed), Ganas futbolists
 11. aprīlis — Loiks Badē (Loïc Badé), franču futbolists
 25. aprīlis — Dejans Kuluševskis (Dejan Kulusevski), zviedru futbolists
 9. maijs — Ana Garsesa (Ana Garcés), spāņu aktrise un modele
 11. maijs — Juki Cunoda (角田 裕毅), japāņu autosportists
 17. maijs — Žilija de Nuņesa (Julia de Nunez), franču aktrise
 27. maijs — Abners Vinisiuss (Abner Vinícius), brazīliešu futbolists
 28. maijs — Fils Fodens (Phil Foden), angļu futbolists
 5. jūnijs — Pjērs Kalulu (Pierre Kalulu), franču futbolists
 12. jūlijs — Vinisiuss Žuniors (Vinícius Júnior), brazīļu futbolists
 21. jūlijs — Ērlings Holanns (Erling Haaland), norvēģu futbolists
 17. augusts — Lil Pump, ASV reperis un dziesmu autors
 31. augusts — Endžels Gomess (Angel Gomes), angļu futbolists
 7. septembris — Ariarna Titmusa (Ariarne Titmus), austrāliešu peldētāja
 29. septembris — Giorgijs Mamardašvili (გიორგი მამარდაშვილი), gruzīnu futbolists
 25. oktobris — Dominiks Soboslai (Szoboszlai Dominik), ungāru futbolists
 31. oktobris — Žoržs Mikautadze (გიორგი მიქაუტაძე), gruzīnu futbolists

 Miruši 

 Janvāris 
 2. janvāris — Patriks O'Braiens (Patrick O'Brian), angļu rakstnieks (dzimis 1914. gadā)
 19. janvāris —
 Betino Kraksi (Bettino Craxi), Itālijas premjerministrs (dzimis 1934. gadā)
 Hedija Lamarra (Hedy Lamarr), austriešu/amerikāņu kinoaktrise (dzimusi 1914. gadā)

 Februāris 
 11. februāris — Rožē Vadims (Roger Vadim), franču kinorežisors (dzimis 1928. gadā)
 20. februāris — Anatolijs Sobčaks (Анатолий Собчак), krievu politiķis (dzimis 1937. gadā)
 23. februāris — Stenlijs Metjūss (Stanley Matthews), angļu futbolists (dzimis 1915. gadā)

 Aprīlis 
 3. aprīlis — Terenss Makkena (Terence McKenna), amerikāņu etnobotāniķis (dzimis 1946. gadā)
 6. aprīlis — Habibs Burguiba (Habib Bourguiba), Tunisijas prezidents (dzimis 1903. gadā)
 16. aprīlis — Sultāns Hisamudins Alam Šahs (Hisamuddin Alam Shah), Malaizijas karalis (dzimis 1920. gadā)
 21. aprīlis — Džons Gilguds (John Gielgud), angļu aktieris (dzimis 1904. gadā)
 29. aprīlis — Fams Van Dongs (Phạm Văn Ðồng), Vjetnamas premjerministrs (dzimis 1906. gadā)

 Maijs 
 14. maijs — Keizo Obuchi (Keizo Obuchi), Japānas premjerministrs (dzimis 1937. gadā)
 19. maijs — Jevgeņijs Hrunovs (Евгений Хрунов), PSRS kosmonauts (dzimis 1933. gadā)
 21. maijs — Ērihs Mīlke (Erich Mielke), VDR valsts darbinieks (dzimis 1907. gadā)
 27. maijs — Moriss Rišārs (Maurice Richard), Kanādas hokejists (dzimis 1921. gadā)

 Jūnijs 
 10. jūnijs — Hāfizs Asads (Hafez al-Assad), Sīrijas prezidents (dzimis 1930. gadā)

 Jūlijs 

 1. jūlijs — Volters Matau (Walter Matthau), amerikāņu aktieris (dzimis 1920. gadā)

 Augusts 
 5. augusts — Aleks Giness (Alec Guinness), angļu aktieris (dzimis 1914. gadā)
 9. augusts — Džons Harsanji (John Harsanyi, Harsányi János), Ungārijā dzimis ekonomists (dzimis 1920. gadā)
 12. augusts — Loreta Janga (Loretta Young), amerikāņu aktrise (dzimusi 1913. gadā)

 Septembris 
 20. septembris — Germans Titovs (Герман Титов), PSRS kosmonauts (dzimis 1935. gadā)
 28. septembris — Pjērs Trudē (Pierre Trudeau), Kanādas premjerministrs (dzimis 1919. gadā)

 Oktobris 
 4. oktobris — Maikls Smits (Michael Smith), Kanādas ķīmiķis (dzimis 1932. gadā)
 15. oktobris — Konrāds Blohs (Konrad Emil Bloch), Vācijas / ASV bioķīmiķis (dzimis 1912. gadā)

 Decembris 
 25. decembris — Villards Van Ormans Kvains (Willard Van Orman Quine), amerikāņu filozofs (dzimis 1908. gadā)
 26. decembris — Džeisons Robardss (Jason Robards), amerikāņu aktieris (dzimis 1922. gadā)