Ilūkstes novads

Ilūkstes novads bija pašvaldība Sēlijas dienvidaustrumu daļā. Novada dome atradās Ilūkstē.

Robežojās ar Lietuvu, Jēkabpils novadu, Aknīstes novadu un Daugavpils novadu.

 Daba 

 Upes un ūdenstilpes novada teritorijā (līdz 2009. gadam) 
Upes: Akmeņupe, Alkšņupīte, Daugava, Dviete, Eglona, Ilūkste, Ilzupīte, Kazupe, Lašupīte, Līčupīte, Munda, Pļepovka, Rauda, Rupsīte, Viesīte.

Ūdenstilpes: Dvietes ezers, Ilzines ezers, Kamiņčas ezers, Ombergas ezers, Puru ezers, Skuķu ezers, Šarlotes ezers.

 Vēsture 
Tiek uzskatīts, ka Ilūkstes apkārtnē atradies 1251. gadā minētais Alektenes pilsnovads.Hanswilhelm Haefs. Polen. Vēlāk atradās Livonijas ordeņa Daugavpils komturejai piederošajā Sēlijas daļā. Livonijas kara laikā 1559. gadā pirmoreiz pieminēta Ilūkste.Heinz von Zur Mühlen. Baltisches historisches Ortslexikon, 2. daļa. 1570. gadā pirmais Kurzemes un Zemgales hercogs Gothards Ketlers Subates tirgus vietu () Sēlpils virspilskunga iecirknī izlēņoja Plāteru dzimtai. 1680. gadā Vecsubates miestam piešķīra Magdeburgas tiesības.

Pēc pievienošanas Krievijas Impērijai tas ietilpa Ilūkstes pilskunga tiesā (Hauptmannschaft Illuxt), pēc 1819. gada teritoriāli administratīvās reformas Ilūkstes apriņķī. 1840. gadā garām Ilūkstei izbūvēja veco Pēterburgas—Varšavas lielceļu, 1873. gadā dzelzceļa līniju Dinaburga—Tilzīte.

1892. gadā Ilūkstes miestam piešķīra ierobežotas pašvaldības tiesības. Pirmā pasaules kara laikā 1915. gadā Ilūkstes novads ilgāku laiku atradās kauju zonā, pēc tam galvenās kaujas par Daugavpili notika vairāk uz austrumiem.

Latvijas Neatkarības kara laikā 1919. gada sākumā apriņķi ieņēma lielinieku karaspēks, 1919. gada vasarā to atbrīvoja Lietuvas armija kopā ar 3. Jelgavas kājnieku pulka 3. bataljonu. Lietuvas valdība pieprasīja pievienot Lietuvai tās armijas ieņemtos pagastus (Bebrenes, Dvietes, Gārsenes, Kurcuma, Lašu, Pilskalnes, Prodes, Rubenes, Stelles, Susējas un Sventes pagastus). Pēc Latvijas—Lietuvas robežas novilkšanas 1920. gada oktobrī arī Lietuvas armija bija spiesta atstāt ieņemtos Ilūkstes apriņķa pagastus.

2003. gada 29. oktobrī tika izveidots Ilūkstes novads, apvienojoties Daugavpils rajona Ilūkstes pilsētai, Pilskalnes, Šēderes un Bebrenes pagastam.https://likumi.lv/ta/id/80347-noteikumi-par-daugavpils-rajona-ilukstes-novada-izveidosanu 2009. gadā novadam pievienojās arī Dvietes pagasts, Eglaines pagasts un Subates pilsēta ar lauku teritoriju.

 Teritoriālais iedalījums 
Izveidota 2003. gadā, apvienojoties Daugavpils rajona Ilūkstes pilsētai, Pilskalnes, Šēderes un Bebrenes pagastam. 2009. gadā novadam pievienoti arī Dvietes pagasts, Eglaines pagasts un Subates pilsēta ar lauku teritoriju.

 Apdzīvotās vietas 

Baltiņi, Bebrene, Būku sala, Diņģeļkalns, Dirbeļi, Doļnaja, Celtnieks, Gorbunovka, Grendze, Ilūkste, Ilze, Ilzmuiža, Juneļi, Kaupiški, Kazimiriški, Kūliņi, Lielie Sīļi, Mazie Sīļi, Pašuliene, Pilskalne, Pristaine, Pūdānu sala, Pupiņi, Putnu sala, Rauda, Sīļi, Skaistkalni, Skujiņas, Šarlote, Šēdere, Šteinburga, Ūžuļu sala, Žāgeri.

 Iedzīvotāji 

 Etniskais sastāvs 

 Pašvaldība 

+PartijasBalsu skaits%VietasCentriskā partija Latvijas Zemnieku savienība186465.8210Vienoti Latvijai (partija)35912.682Saskaņa28410.032Vienotība2438.581

 Tautsaimniecība 

 Izglītība 

 Sports 

 Kultūra 

 Reliģija 

 Ievērojami novadnieki 

 Gothards Frīdrihs Stenders, saukts par Veco Stenderu (1714—1796), luterāņu teologs un apgaismotājs, latviešu laicīgās rakstniecības dibinātājs
 Heinrihs Strods (1925—2012), vēsturnieks; Jānis Purvinskis (1934), katoļu bīskaps

 Ievērojamas vietas 

 Attēlu galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites 



Kategorija:Latvijas bijušie novadi