Apses

Apses (Populus) ir vītolu dzimtas ģints, kurā ietilpst ātraudzīgi lapu koki (retāk krūmi), kas dabiski izplatīti galvenokārt Ziemeļu puslodes mērenajā joslā. Šajā ģintī ietilpst apses un papeles. Latviešu valodā par apsēm bieži vien sauc konkrētu sugu, tas ir, parastās apses (Populus tremula). Morfoloģiski apsēm raksturīgas vienkāršas, pamīšus izvietotas lapas. Daudzām sugām lapas kātiņš ir sāniski saplacināts, tādēļ lapas vējā raksturīgi vibrē. Ziedi ir šķirtdzimuma, un sugas pārsvarā ir divmāju — vīrišķie un sievišķie ziedi attīstās uz atsevišķiem kokiem. Ziedkopas veidojas spurdzēs, parasti pirms lapu plaukšanas, un apputeksnēšana notiek ar vēja palīdzību. Augļi ir sīkas pogaļas ar pūkainām sēklām, kas izplatās ar vēju. Daudzām sugām raksturīga veģetatīva vairošanās ar sakņu atvasēm, veidojot plašas audzes.

Ekoloģiski apses bieži ir sugas, kas ātri aizņem teritorijas, piemēram, pēc ugunsgrēkiem, plūdiem vai mežizstrādes. Tām ir nozīmīga loma augsnes stabilizācijā, īpaši palieņu mežos, un tās nodrošina dzīvotni un barības resursus daudzām augu, sēņu, kukaiņu un citām dzīvnieku sugām. Saimnieciskā ziņā apses un to hibrīdi ir nozīmīgi ātraudzīgi koksnes augi, kurus izmanto kokmateriālu, celulozes un papīra ražošanā, kokskaidu un plātņu materiālos, kā arī enerģētiskajā biomasā. Tās plaši izplatītas arī aizsargapstādījumos un ainavu apzaļumošanā, jo spēj relatīvi īsā laikā nodrošināt ievērojamu koksnes pieaugumu.

 Sistemātika 
Apšu ģints sugas tiek grupētas vairākās sekcijās.












  (P. alba x P. tremula)


















































  (P. nigra x P. deltoides)





 Ārējās saites