Mārsnēnu pagasts

Mārsnēnu pagasts ir viena no Cēsu novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Liepas pagastu, Beverīnas novada Kauguru un Brenguļu pagastiem, kā arī Smiltenes novada Blomes un Raunas pagastiem.

 Daba 
Atrodas Tālavas zemienes Trikātas pacēlumā. Augstākā vieta pagastā (90,1 m) atrodas dienvidrietumu daļā, rietumos no Sīmaņiem.

 Hidrogrāfija 

 Upes 
 Lisa — Abula pieteka
 Miegupe — Gaujas pieteka

 Ezeri 
 Startu ezers (13,2 ha)
 Austriņu ezers

 Purvi 
 Mārsnēnu purvs — lielākā daļa nosusināta
 Āžukalniņa purvs (165 ha)

 Vēsture 
1935. gadā Cēsu apriņķa Mārsnēnu pagasta platība bija 65,92 km² un tajā dzīvoja 1232 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Mārsnēnu un Startu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Cēsu rajona Mārsnēnu ciemam 1951. gadā pievienoja likvidēto Startu ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Mārsnēnu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Priekuļu novadā. 2021. gadā Priekuļu novadu iekļāva Cēsu novadā.

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.OSP

 Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Mārsnēni (pagasta centrs), Mārsnēnmuiža, Klētnieki, Peņģi, Sīkuļi, Starti.

 Ievērojamas personības 

 Jānis Puriņš (1889—1944), Latvijas armijas 1. Kurzemes divīzijas komandieris un Austrumu frontes pavēlnieks Latgales atbrīvošanas operācijas laikā, pulkvedis (1925)
 Maksis Eglītis (1892—1974), agronoms un fitopatologs, Jelgavas Lauksaimniecības akadēmijas profesors un rektors (1944), viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem
 Jānis Zālītis (1897—1941), Latvijas Bruņoto spēku virsnieks un diplomāts

 Saimniecība 

 Transports 

 Izglītība un kultūra 

 Atsauces 

Kategorija:Vidzeme
Kategorija:Cēsu novada pagasti