2005. gads

2005. () bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās sestdienā.

Šis gads bija:
 Pasaules fizikas gads (pieminot 100. gadadienu kopš Alberta Einšteina nozīmīgo atklājumu publicēšanas 1905. gadā);
 Eiropas kultūras pilsētas Korkas gads.

 Notikumi 

 Janvāris 
 5. janvāris — amerikāņu zinātnieks Maikls Brauns atklāja pundurplanētu Erīdu.
 9. janvāris — Palestīnas pašpārvaldes prezidenta vēlēšanās uzvarēja Mahmūds Abāss.
 12. janvāris — tika palaista NASA zonde Deep Impact komētas izpētei.
 14. janvāris — Huygens nolaižamais aparāts nosēdās uz Saturna pavadoņa Titāna.
 20. janvāris:
 Džordža V. Buša inaugurācija par ASV prezidentu uz otro termiņu;
 Īrijā tika pabeigta pāriešana uz metrisko sistēmu;
 pirmās brīvās parlamenta vēlēšanas Irākā kopš 1958. gada.

 Februāris 
 1. februāris:
 par Nepālas premjerministru kļuva Giridža Prasads Koirala, nomainot Seru Bahāduru Deubu.
 Spānijas parlaments noraidīja Basku Zemes valdības ierosināto likumu par plašāku autonomiju.
 2. februāris — par Mozambikas 3. prezidentu tika iecelts Armandu Gebuza.
 8. februāris:
 Dānijas parlamenta vēlēšanās uzvarēja Andersa Foga Rasmusena vadītā centriski labēja koalīcija;
 par Grieķijas prezidentu ievēlēts Karols Papulijs.
 10. februāris:
 Ziemeļkoreja paziņoja, ka tai ir kodolieroči, kas nepieciešami aizsardzībai pret ASV;
 Saūda Arābijā notika pirmās pašvaldību vēlēšanas, bet tajās bija atļauts piedalīties tikai vīriešiem.
 16. februāris — stājās spēkā Kioto protokols, bet bez ASV un Austrālijas piedalīšanās.
 22. februāris — Irānas provinces Kermānas Zarandas reģionā notika 6,4 ballu stipra zemestrīce, kurā gāja bojā 500 cilvēki un vairāk nekā 1000 tika ievainoti.

 Marts 
 1. marts — par Urugvajas prezidentu kļuva Tabare Vaskess.
 3. marts — miljonārs Stīvs Fosets uzstādīja pasaules rekordu, aplidojot zemeslodi ar lidmašīnu Virgin Atlantic GlobalFlyer vienatnē bez apstāšanās un bez degvielas papildu uzpildīšanās.
 20. marts — Japānā Kjusju salas rietumos notika 7 ballu stipra zemestrīce, kurā vismaz viens cilvēks gāja bojā un vismaz 250 cilvēki tika ievainoti.
 24. marts — "Tulpju revolūcija" Kirgizstānā, kas gāza prezidentu Askaru Akajevu.
 25. marts — par Kirgizstānas prezidentu kļuva Kurmanbeks Bakijevs.
 28. marts — Indonēzijā Sumatras salā notika 8,7 ballu stipra zemestrīce. Tā bija otra spēcīgākā zemestrīce kopš 1965. gada.

 Aprīlis 
 2. aprīlis — miris pāvests Jānis Pāvils II, vairāk nekā 4 miljoni cilvēku apmeklēja Vatikānu, lai sērotu par viņu.
 19. aprīlis — par 265. pāvestu kļuva vācietis Benedikts XVI (kardināls Jozefs Ratcingers), kad par viņu nobalsoja Romas katoļu kardinālu konklāvs.
 24. aprīlis — Vatikānā notika pāvesta Benedikta XVI inaugurācija.
 25. aprīlis — par Čehijas premjerministru kļuva Jirži Paroubeks.
 26. aprīlis — starptautiskā spiediena rezultātā Sīrija izveda pēdējās daļas no tās 14 000 militārā kontingenta Libānā pēc 29 gadu militārās klātbūtnes šajā valstī.
 27. aprīlis — superaerolaineris Airbus A380 veica pirmo lidojumu Tulūzā, Francijā.

 Maijs 
 5. maijs — Apvienotajā Karalistē notika parlamenta vēlēšanas; leiboristu partija ar Toniju Blēru priekšgalā saglabāja vairākumu.
 13. maijs — Uzbekistānā masu protestu laikā tika nogalināti 700 cilvēki.
 15. maijs:
 Austrijā par pasaules čempioniem hokejā kļuva Čehijas hokeja izlase;
 Etiopijā notika vispārējās vēlēšanas.
 19.—21. maijs — Eirovīzijas dziesmu konkursā uzvarēja grieķu dziedātāja Elena Paparizu.
 29. maijs — Francijā referendumā tika noraidīta Eiropas Savienības konstitūcija.

 Jūnijs 
 Jūnijs — atklāti nelielās pundurplanētas Plutona dabiskie pavadoņi — Nikte un Hidra.
 1. jūnijs — Nīderlandē referendumā tika noraidīta Eiropas Savienības konstitūcija.
 21. jūnijs — nesējraķete Volna, kurai kosmosā bija jānogādā pirmā saules bura, cieta avāriju; kosmiskais aparāts tika zaudēts.

 Jūlijs 
 4. jūlijs — NASA starpplanētu zondes Deep Impact vara lode ietriecās Tempel 1 komētā, radot krāteri, kas atsedza komētas kodola materiālus zinātniskiem pētījumiem.
 7. jūlijs — Londonā notika četri bumbu sprādzieni (3 metro un 1 autobusā), nogalinot 56 cilvēkus un vairāk par 700 ievainojot.
 24. jūlijs — par Tour de France uzvarētāju kļuva Lānss Ārmstrongs.
 26. jūlijs — Space Shuttle Discovery tika palaists misijā STS-114. Tas bija pirmais lidojums pēc 2,5 gadu pārtraukuma sakarā ar Columbia katastrofu. Discovery uz zemes atgriezās .

 Augusts 
 1. augusts — par Saūda Arābijas monarhu kļuva Abdulla Saūds.
 12. augusts — palaista NASA starpplanētu zonde Mars Reconnaissance Orbiter.
 14. augusts — Helios Airways reiss 522, kas bija ceļā no Larnakas, Kiprā, uz Prāgu, Čehijā, caur Atēnām, avarēja kalnos netālu no Gramatiko, Grieķijā; bojā gāja 121 pasažieris un apkalpes loceklis.
 18. augusts — Viskonsinas štatā, ASV diennakts laikā plosījās 22 tornado. Bojā gāja 1 cilvēks.
 29. augusts — Viesuļvētra Katrīna izraisīja plašus postījumus un 1836 cilvēku bojāeju ASV no Luiziānas līdz Alabamai; Misisipi upes līmeņa celšanās dēļ tika pārrauti aizsprosti, un 80% Ņūorleānas applūda.

 Septembris 
 11. septembris — par Albānijas premjerministru ievēlēts Sali Beriša.
 18. septembris — Vācijā parlamenta vēlēšanas: uzvaru svinēja Angelas Merkeles Kristīgi demokrātiskā savienība un Gerharda Šrēdera Sociāldemokrātiskā partija.

 Oktobris 
 8. oktobris — Kašmīrā notika zemestrīce, kurā gāja bojā vairāk nekā 80 000 cilvēki.
 12. oktobris — Ķīnā tika palaists 2. pilotētais kosmosa kuģis Shenzhou 6, kurā atradās Fei Junlong un Nie Haisheng.

 Novembris 
 8. novembris — Francijā pēc 12 dienu nekārtībām tika izsludināts ārkārtas stāvoklis.
 22. novembris — Angela Merkele kļuva par Vācijas kancleru.

 Decembris 
 10. decembris:
 notika Starptautiskā Miera konference.
 tika atklāts pundurplanētas Erīdas vienīgais dabiskais pavadonis — Disnomija.
 18. decembris — Bolīvijas prezidenta vēlēšanās uzvarēja Evo Moraless.
 23. decembris — Čada izsludināja kara stāvokli pret Sudānu, kura  bija uzbrukusi Adrei, nogalinot 100 cilvēkus.

 Dzimuši 
 21. janvāris — IShowSpeed, amerikāņu interneta slavenība
 25. februāris — Arda Gilers (Arda Güler), turku futbolists
 11. marts — Gijoms Rests (Guillaume Restes), franču futbolists
 14. aprīlis — Dīns Heisens (Dean Huijsen), spāņu futbolists
 17. aprīlis — Antonio Nusa (Antonio Nusa), norvēģu futbolists
 19. aprīlis — Kobijs Meinū (Kobbie Mainoo), angļu futbolists
 4. maijs — Kenans Jildizs (Kenan Yıldız), turku futbolists
 15. augusts — Semihs Kiličsojs (Semih Kılıçsoy), turku futbolists
 23. septembris — Džobs Belingems (Jobe Bellingham), angļu futbolists
 13. novembris — Lenī Joro (Leny Yoro), franču futbolists

 Miruši 

 Janvāris 
 25. janvāris — Filips Džonsons (Philip Johnson), amerikāņu arhitekts (dzimis 1906. gadā)

 Februāris 
 2. februāris — Maksis Šmēlings (Max Schmeling), vācu bokseris (dzimis 1905. gadā)
 10. februāris — Arturs Millers (Arthur Miller), amerikāņu dramaturgs (dzimis 1915. gadā)
 25. februāris — Pīters Benensons (Peter Benenson), Amnesty International dibinātājs (dzimis 1921. gadā)

 Marts 
 2. marts — Kendzo Tange (丹下健三, Tange Kenzō), japāņu arhitekts (dzimis 1913. gadā)
 3. marts — Rinuss Mihelss (Rinus Michels), Nīderlandes futbolists, treneris (dzimis 1928. gadā)
 8. marts — Aslans Mashadovs (Аслан Али кӏант Масхадан), Ičkērijas prezidents (dzimis 1951. gadā)

 Aprīlis 
 2. aprīlis — Jānis Pāvils II, Romas pāvests (dzimis 1920. gadā)
 5. aprīlis — Sols Belovs (Saul Bellow), ASV rakstnieks (dzimis 1915. gadā)

 Maijs 
 10. maijs — Pols Rikērs (Paul Ricœur), franču filozofs (dzimis 1913. gadā)
 17. maijs — Džordžs F. Kenans (George F. Kennan), ASV diplomāts, politologs (dzimis 1904. gadā)

 Jūnijs 
 20. jūnijs — Džeks Kilbijs (Jack Kilby), ASV fiziķis, izgudrotājs, inženieris un pasniedzējs (dzimis 1923. gadā)

 Jūlijs 
 17. jūlijs — Edvards Hīts (Edward Heath), britu politiķis (dzimis 1916. gadā)
 30. jūlijs — Džons Garangs (John Garang), Sudānas politiķis un Dienvidsudānas separātistu līderis (dzimis 1945. gadā)

 Augusts 
 1. augusts — Fahads bin Abduls Azizs Al Sauds (Fahad bin Abdul Aziz Al Saud), Saūda Arābijas karalis (dzimis 1923. gadā)
 6. augusts — Vizma Belševica, latviešu dzejniece, rakstniece un tulkotāja (dzimusi 1931. gadā)
 16. augusts — Aleksandrs Gomeļskis (Александр Яковлевич Гомельский), krievu basketbola treneris (dzimis 1928. gadā)
 18. augusts — Elza Radziņa, latviešu aktrise (dzimusi 1917. gadā)

 Septembris 
 14. septembris — Roberts Vaizs (Robert Wise), ASV kinorežisors, kinoproducents un montāžas režisors (dzimis 1914. gadā)
 20. septembris — Simons Vīzentāls (Simon Wiesenthal), ebreju sabiedrisks darbinieks (dzimis 1908. gadā)
 25. septembris — Dons Adamss, ASV kinoaktieris (dzimis 1923. gadā)

 Oktobris 
 24. oktobris — Roza Pārksa (Rosa Parks), ASV cilvēktiesību aktīviste (dzimusi 1913. gadā)

 Novembris 
 5. novembris — Džons Faulzs (John Robert Fowles), angļu rakstnieks un esejists (dzimis 1926. gadā)
 25. novembris — Ričards Bērnss (Richard Burns), angļu autosportists (dzimis 1971. gadā)

 Decembris 
 5. decembris — Vladimirs Toporovs (Владимир Топоров), krievu filologs (dzimis 1928. gadā)
 9. decembris — Roberts Šeklijs (Robert Sheckley), ASV fantastikas rakstnieks (dzimis 1928. gadā)
 10. decembris — Ričards Praiors (Richard Pryor), amerikāņu komiķis un aktieris (dzimis 1940. gadā)

 Nobela prēmijas 
 Ekonomikā — Roberts Aumans, Tomass Šellings
 Fizikā — Rojs Glaubers, Džons Holls, Teodors Henšs
 Fizioloģijā vai medicīnā — Robins Vorens, Breijs Māršals
 Ķīmijā — Roberts Grabss, Ričards Šroks, Īvs Šovēns
 Literatūrā — Harolds Pinters
 Miera veicināšanā — Mohameds El Barādeī, Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra