Aigars Štokenbergs

Aigars Štokenbergs (dzimis  Rīgā) ir latviešu jurists, ekonomists, uzņēmējs un politiķis, bijušais Latvijas ekonomikas, reģionālās attīstības un pašvaldības lietu un tieslietu ministrs. Bijis 9. un 10. Saeimas deputāts. A. Štokenbergs ir bijis Tautas partijas biedrs, viens no "Sabiedrība citai politikai" dibinātājiem,Sabiedrība citai politikai pārtop partijā, Liene Barisa, raksts laikrakstā NRA (), informācija iegūta  pēc tam partijas "Vienotība" biedrs.

 Dzīves gājums 
A. Štokenbergs 1981. gadā absolvējis Rīgas 25. vidusskolu,Aigars Štokenbergs , ziņas par Eiropas Parlamenta deputātu kandidātu CVK mājaslapā, informācija iegūta  1986. gadā — Latvijas Valsts universitātes Juridisko fakultāti. Pēc augstskolas beigām divus gadus strādājis Latvijas PSR Rīgas rajona prokuratūrā par izmeklētāju, bet no 1988. gada maija — agrofirmā "Tērvete" par priekšsēdētāja palīgu (viņa sievastēvs Aivars Bruss bija galvenais agronoms šajā kopsaimniecībā).  Latvijas PSR Augstākā Padome pēc tieslietu ministra Viktora Skudras priekšlikuma A. Štokenbergu iecēla par LPSR tautas tiesnesi.LPSR Augstākās Padomes sēdes stenogramma (), informācija iegūta 

1993. gadā kļuvis par Valsts Zemes dienesta ģenerāldirektora vietnieku.

1999. gadā A. Štokenbergs absolvējis Latvijas Banku koledžu ar kvalifikāciju uzņēmējdarbības pārvaldes jomā, 2001. gadā — Latvijas Banku augstskolu, iegūstot ekonomista kvalifikāciju.Aigars Štokenbergs , ziņas par 9. Saeimas deputātu kandidātu CVK mājaslapā, informācija iegūta 

Darbojies nekustamo īpašumu biznesā. 2008. gada augustā "Baltic Screen" ierindojis A. Štokenbergu Latvijas ietekmīgāko miljonāru saraksta 21. vietā.Latvijas ietekmīgākie miljonāri — Kargins, Šķēle un Krasovickis, Aleksis Zoldners, raksts portālā apollo.lv (), informācija iegūta 

 Politiskā darbība 
Pirmo pieredzi politikā guvis kā sievastēva PSRS tautas deputāta Aivara Brusa palīgs, viņam darbojoties PSRS Tautas deputātu kongresā Maskavā.

Politikā iesaistījies kā Andra Šķēles izveidotās Tautas partijas biedrs. 2001. gadā viņš nesekmīgi kandidēja Rīgas domes vēlēšanās un 2004. gadā — Eiropas Parlamenta vēlēšanās. Tā paša gada nogalē viņš kļuva par Ministru prezidenta Aigara Kalvīša padomnieku ekonomikas jautājumos,Kalvīša padomnieks ekonomikas jautājumos būs Aigars Štokenbergs , Dace Kārkliņa, LETA, ziņa pārpublicēta PrivatBank mājaslapā (), informācija iegūta  bet 2006. gada aprīlī, pēc "Jaunā laika" aiziešanas no valdības, ieņēma ekonomikas ministra amatu Aigara Kalvīša valdībā, stājoties Artura Krišjāņa Kariņa vietā.

2006. gada oktobrī A. Štokenbergs no Tautas partijas saraksta tika ievēlēts 9. Saeimā, kā arī no jauna sastādītajā A. Kalvīša valdībā kļuva par Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministru. , valdības krīzes (tā sauktās Lietussargu revolūcijas) laikā, viņš par valdības un savas partijas kritiku tika izslēgts no Tautas partijas un zaudēja ministra posteni.Kalvītis padzen Štokenbergu; Pabriks noliek ministra portfeli , LETA/TVNET (), informācija iegūta  A. Štokenbergs dibināja politisko organizāciju "Sabiedrība citai politikai tiesiskā valstī", kļūst par tās priekšsēdētāju.  atjaunoja darbību Saeimā kā pie frakcijām nepiederošs deputāts, darbojās Saeimas Juridiskajā komisijā un tās apakškomisijā Latvijas Republikas Satversmes grozījumu izstrādei.Aigars Štokenbergs , informācija par deputātu Saeimas mājaslapā, informācija iegūta  2008. gadā viņa dibinātā organizācija pārtapa partijā "Sabiedrība citai politikai", kļūstot par tās līdzpriekšsēdētāju, bet 2009. gadā kļuva par partijas priekšsēdētāju Gata Kokina vietā.

2009. gada 13. janvārī A. Štokenbergs bija galvenais organizators protestam Doma laukumā pret valstī realizēto politiku. Pēc aptuveniem aprēķiniem pasākumā piedalījās vairāk nekā desmit tūkstoši dažāda vecuma cilvēku, rokās turot plakātus, valsts karogus un balonus.Protesta akcija Doma laukumā pāraug vardarbībā  www.tvnet.lv, atjaunots 2009. gada 14. janvārī Pasākumā tika teiktas uzrunas, uzstājās sabiedrībā pazīstami cilvēki un dziedāja koris. Vairākkārt tika izteikts viedoklis un saukļi par Saeimas atlaišanas nepieciešamību. Pasākums noritēja bez nozīmīgiem starpgadījumiem, taču pēc tā sākās nekārtības, kas pārauga Saeimas apmētāšanā un Vecrīgas grautiņā ar sadursmēm, demolēšanu un veikalu aplaupīšanu. Šie notikumi bija daļa no Latvijas finanšu un pārvaldes krīzes, kas izraisīja plašas sabiedriskās diskusijas un paātrināja Ivara Godmaņa valdības demisiju .

2010. gada oktobrī A. Štokenbergs tika ievēlēts 10. Saeimā no apvienības "Vienotība", kurā iesaistījās "Sabiedrība citai politikai" kopā ar partijām "Jaunais laiks" un "Pilsoniskā savienība". Saeima uz pirmo sēdi sanāca , un jau  tika apstiprināts Valda Dombrovska 2. Ministru kabinets, kurā A. Štokenbergam tika atvēlēts tieslietu ministra amats. Sakarā ar ministra pienākumu uzņemšanos, viņš uz laiku nolika deputāta mandātu. 2011. gadā pēc Lindas Mūrnieces demisijas viņš vienlaicīgi uzņēmās arī iekšlietu ministra amatu.

Kandidējot ārkārtas 11. Saeimas vēlēšanās no "Vienotības" saraksta Zemgales apgabalā, A. Štokenbergs saņēma visvairāk (6212) svītrojumu, un, lai arī sarakstā bija iekļauts ar pirmo numuru, palika pēdējais un netika ievēlēts.

Pēc aktīvas politiskās darbības beigām A. Štokenbergs atkal ir pievērsies uzņēmējdarbībai.Štokenbergs būvē rūpnīcu Zviedrijā un neplāno atgriezties politikā delfi.lv 2012. gada maijā satiksmes ministrs Aivis Ronis iecēla A. Štokenbergu par AS "Pasažieru vilciens" valdes locekli.

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Aigara Štokenberga blogs portālā diena.lv
 CVK profils 

Kategorija:1963. gadā dzimušie
Kategorija:Rīgā dzimušie
Kategorija:Tautas Partijas politiķi
Kategorija:Sabiedrības citai politikai politiķi
Kategorija:"Vienotības" politiķi
Kategorija:Latvijas ekonomikas ministri
Kategorija:Latvijas reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministri
Kategorija:Latvijas tieslietu ministri
Kategorija:9. Saeimas deputāti
Kategorija:10. Saeimas deputāti
Kategorija:Latvijas prokurori
Kategorija:Latvijas tiesneši
Kategorija:Latvijas ekonomisti
Kategorija:Latvijas juristi
Kategorija:Banku augstskolas absolventi
Kategorija:Latvijas Universitātes absolventi