Priekuļu pagasts

Priekuļu pagasts ir viena no Cēsu novada administratīvajām teritorijām, Gaujas kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Cēsu pilsētu un Liepas, Veselavas, Vaives un Raiskuma pagastiem, kā arī Smiltenes novada Raunas pagastu. 

 Daba 
Atrodas Vidzemes augstienē — Mežoles paugurainē un Gaujas senielejā. Pagasts ir izcili ainavisks, to šķērso dziļas un ar dabas pieminekļiem bagātas upju ielejas. Augstākā vieta pagastā atrodas pagasta dienvidaustrumos — 159,6 m vjl.

 Hidrogrāfija 
 Upes 
 Gauja
 Rauna
 Ārupīte
 Raunis
 Vaive
 Triečupīte

 Ezeri un ūdenskrātuves 
 Ninieris (12,5 ha)
Pieškaļu ezers (1,1 ha)

Pagastā atrodas arī vairākas ūdenskrātuves.

 Vēsture 
Priekuļu Sārumkalnu uzskata par Autīnes pilskalna atrašanās vietu,latvijas-pilskalni.lv ko pirmo reizi piemin Livonijas Indriķa hronika 1208. gada notikumu aprakstā. Pagasts veidojies 19. gadsimtā Priekuļu (Freudenberg) un Jāņmuižas (Johannenhof) muižu teritorijā, te atradās arī Lībānu, Vinnēnu, Brūnēnu un Ruckas pusmuižas.

Pēc 1920. gada zemes reformas Priekuļu muižu sadalīja 37 vienībās 387 ha kopplatībā, bet Jāņmuiža  kopplatībā nokļuva pēdējā nomnieka dēla diplomāta Andreja Kampes (1905–1942) īpašumā ar nosaukumu „Vairogi“.Priekuļu pagasta teritorijas plānojums 
Tika sadalīta arī Cēsu lauku mācītājmuiža 28 vienībās 648 ha kopplatībā, Vaives dzirnavu zeme sadalīta divās vienībās 27 ha kopplatībā.

1935. gadā pagasta platība bija 58 km² un tajā dzīvoja 1392 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Priekuļu ciema padomi, ko gan 1947. gadā likvidēja, bet 1949. gadā, līdz ar pagasta likvidēšanu, atjaunoja. Cēsu rajona Priekuļu ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Dukuru ciemu, 1960. gadā — likvidēto Vaives ciemu. 1975. gadā Vaives ciemu izveidoja no jauna, teritoriju atdalot no Priekuļu ciema. 1977. gadā Priekuļu ciemam pievienoja likvidēto Jaunraunas ciemu, bet daļu ciema teritorijas pievienoja Cēsu pilsētai un Vaives ciemam. 1987. gadā Vaives ciemam pievienoja vēl daļu Priekuļu ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Priekuļu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva jaunizveidotajā Priekuļu novadā. 2021. gadā Priekuļu novadu iekļāva Cēsu novadā.

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.OSP

 Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Priekuļi (pagasta centrs), Jāņmuiža, Dukuri, Jaunrauna, Annasmuiža, Garkalne, Inkuļi, Kunči, Lubiņas, Mežciemi, Pēterēni, Pieškalni, Rauguļi, Šautuves, Vaives dzirnavas, Vīstuči.

 Saimniecība 
 Transports 

 Izglītība un kultūra 
1856. gadā nodibināja pirmo Priekuļu muižas pagasta skolu „Sostes” mājās, pirmais skolotājs bija namdaris Pēteris Eicēns, kura alga bijusi 50 rubļi gadā. 1858. gadā skolu pārcēla uz „Mazeicēniem”, 1860. gadā uz „Rīdzenēm”, kur skola atradās līdz 1882. gadam. Skolotājs bija Otto Vīksniņš. 1883. gadā skolu pārcēla uz pagasta centru Jāņkalnā. Skolas ēkā bija arī pagasta valdes un tiesas telpas.
1887. gadā pagasta skolu pārveidoja par ministrijas skolu,  1919. gadā par Priekuļu sešgadīgo pamatskolu. 1986. gadā Priekuļu vidusskola pārcēlās uz jaunu ēku, kurā strādāja 40 skolotāji un mācījās 517 skolēni, 1987. gadā atklāja sporta zāli. 
2024. gada 1. septembrī Priekuļu vidusskolu pārveidoja par Priekuļu pamatskolu.

 Atsauces 

Kategorija:Vidzeme
Kategorija:Cēsu novada pagasti