Pleskavas apgabals

Pleskavas apgabals () ir viens no Krievijas Federācijas apgabaliem Ziemeļrietumu federālajā apgabalā, pie valsts robežas ar Baltkrieviju, Latviju un Igauniju.

Robežojas ar Ļeņingradas un Novgorodas apgabaliem. Dienvidaustrumos tas robežojas arī ar Krievijas Centrālajā federālajā apgabalā ietilpstošajiem Tveras un Smoļenskas apgabaliem.

 Vēsture 
Pleskavas apgabala teritorija ir viens no Senās Krievzemes veidošanās centriem. Pagājušo gadu vēstures hronikā minēts, ka Izborskas pilī 9. gadsimtā apmeties Rurika brālis Truvors, savukārt Pleskava tradicionāli tiek uzskatīta par Kijivas kņazienes Olgas dzimto pilsētu. No 1348. līdz 1510. gadam tagadējā Pleskavas apgabala ziemeļu daļa atradās Pleskavas Republika, bet dienvidu daļa pakļāvās Polockas kņaziem.

1510. gadā Pleskavas valsti iekļāva Maskavijas teritorijā, bet Sebežas un Ņeveļas apkārtne atradās Lietuvas dižkunigaitijas pakļautībā. Lielā Ziemeļu kara laikā Krievijas cars Pēteris I Pleskavas apriņķi iekļāva jaunizveidotajā Ingermanlandes guberņā (1708—1710), Pēterburgas guberņā (1710—1727), tad Novgorodas guberņā.  
Katrīnas II valdīšanas laikā 1777. gadā izveidoja Pleskavas vietniecību, ko 1796. gadā pārdēvēja par Pleskavas guberņu.

1927. gadā Pleskavas guberņu likvidēja, tās teritorijas ziemeļdaļu iekļāva Ļeņingradas apgabalā, bet dienviddaļu Rietumu apgabalā.  
Otrā pasaules kara laikā apgabala teritoriju okupēja Vērmahts, pēc tā atbrīvošanas 1944. gadā izveidoja Pleskavas apgabalu, kuram pievienoja no Igaunijas un Latvijas atdalītās teritorijas (tagadējās Ivangorodas, Pečoru, Izborskas un Pitalovas apkārtnē). 1957. gadā Pleskavas apgabalam pievienoja daļu no likvidētā Veļikijluku apgabala.

 Administratīvais iedalījums 

Administratīvi Pleskavas apgabals ir sadalīts 2 pilsētu rajonos (городской округ) un 24 rajonos (муниципальный район).

Pleskava (Псков)
Veļikije Luki (Великие Луки)
Bežaņicu rajons (Бежаницкий район)
Dedoviču rajons (Дедовичский район)
Dno rajons (Дновский район)
Gdovas rajons (Гдовский район)
Krasnogorodskas rajons (Красногородский район)
Kuņjas rajons (Куньинский район)
Lokņas rajons (Локнянский район)
Ņeveļas rajons (Невельский район)
Novorževas rajons (Новоржевский район)
Novosokoļņiku rajons (Новосокольнический район)
Opočkas rajons (Опочецкий район)
Ostrovas rajons (Островский район)
Palkinas rajons (Палкинский район)
Pečoru rajons (Печорский район)
Pitalovas rajons (Пыталовский район)
Pleskavas rajons (Псковский район)
Pļusas rajons (Плюсский район)
Porhovas rajons (Порховский район)
Pustoškas rajons (Пустошкинский район)
Puškinskije Goru rajons (Пушкиногорский район)
Sebežas rajons (Себежский район)
Strugi Krasnijes rajons (Струго-Красненский район)
Usvjatu rajons (Усвятский район)
Veļikije Luku rajons (Великолукский район)

 Pilsētas 

Pleskavas apgabalā ir 14 pilsētas:

Pleskava - 206 154 iedz.
Veļikije Luki - 97 866 iedz.
Ostrova - 20 423 iedz.
Ņeveļa - 15 578 iedz.
Opočka - 10 910 iedz.
Pečori - 10 589 iedz.
Porhova - 9 898 iedz.
Dno - 8 475 iedz.
Novosokoļņiki - 7 833 iedz.
Sebeža - 5 869 iedz.
Pitalova - 5 574 iedz.
Pustoška - 4 385 iedz.
Gdova - 3 971 iedz.
Novorževa - 3 544 iedz.

 Karte 

 Iedzīvotāji 
Lielākās apdzīvotās vietas

 Nr. Apdzīvotā vieta Iedz. skaits 1 Pleskava 206 154 2 Veļikije Luki 97 866 3 Ostrova 20 423 4 Ņeveļa 15 578 5 Opočka 10 910 6 Pečori 10 589 7 Porhova 9 898 8 Dno 8 475 9 Dedoviči 8 328 10 Novosokoļņiki 7 833 11 Strugi Krasnije 7 529 12 Sebeža 5 869 13 Pitalova 5 574 14 Puškinskije Gori 4 978 15 Idrica 4 900 16 Pustoška 4 385 17 Bežaņici 4 053 18 Gdova 3 971 19 Krasnogorodska 3 734 20 Lokņa 3 730

Etniskais sastāvs

 gads 1897 1920 1926 1959 1970 1979 1989 2002 2010 iedzīvotāju skaits 1122317 1245427 1788418 951866 875293 850939 845291 760810 673423 krievi 1063007 1205569 1695739 920818 845433 815701 797436 717101 616432 baltkrievi 2321 1590 34277 4451 5756 8772 12496 9664 6772 igauņi 25458 12140 13241 7813 4749 3478 2259 1122 625 latvieši 11127 10002 10961 2181 1406 1233 893 690 442 ebreji 7361 8488 22664 3025 2334 1956 1339 637 369 ukraiņi 77 146 858 6863 8804 10519 15352 12471 8636 čigāni 647 536 1760 1853 2167 2511 3319 3221 3231 vācieši 3885 1042 1115 129 213 742 825 685 425 poļi 4466 3900 5971 994 759 786 722 588 359 somi 3645 94 85 1713 1066 864 658 356 212 tatāri 28 91 265 363 465 705 1010 1499 1233 lietuvieši 94 1555 733 280 354 368 528 347 221 armēņi 1 2 5 101 149 178 552 2270 2379 tadžiki 0 0 0 101 21 22 69 230 448 uzbeki 0 0 0 80 41 127 334 258 739 gruzīni 0 14 3 57 72 164 256 327 306 azerbaidžāņi 0 0 1 57 78 195 890 1319 1272 moldāvi 6 0 2 69 217 412 1049 797 721 kirgīzi 0 0 3 nez. 6 15 148 54 199 baškīri 0 35 4 nez. 55 108 167 256 189 avāri 0 0 0 nez. 7 29 140 137 149 lezgīni 0 1 2 nez. 9 27 121 151 188 karēļi 37 5 15 126 140 183 212 159 100 komieši 2 0 33 79 96 97 157 161 150 marieši 0 4 7 nez. 51 83 153 160 107 mordvieši 0 1 31 135 169 271 395 317 226 osetini 0 0 0 nez. 57 79 195 163 120 udmurti 0 1 10 nez. 81 162 195 167 126 čečeni 0 0 2 nez. 8 56 340 557 300 turkmēņi 0 0 0 nez. 4 20 107 54 64 čuvaši 0 17 63 110 183 418 806 658 444 gagauzi 0 0 0 nez. 3 22 97 91 111 korejieši 0 0 7 nez. 38 61 73 144 119 pārējie 144 194 561 448 302 574 1682 1409 1379 nenosaka etn. 11 0 0 20 nez. 1 316 2590 24630
 1897—1926 skaitļi atbilst Pleskavas guberņai.

 Depopulācija 
20. gadsimta pēdējās trīs ceturtdaļās apgabals ir piedzīvojis un turpina piedzīvot intensīvu depopulāciju, kas saistīta ar jauniešu aizplūšanu un līdz ar to iedzīvotāju novecošanos un dabisko iedzīvotāju skaita samazināšanos. Ja saskaņā ar 1926. gada tautas skaitīšanas datiem pašreizējās apgabala robežās dzīvoja 1678 tūkstoši cilvēku, tad līdz 1990. gadam iedzīvotāju skaits samazinājās līdz 844 tūkstošiem, bet līdz 2008. gada sākumam — līdz 705 tūkstošiem. Tajā pašā laikā pēc iedzīvotāju skaita samazināšanās tempiem Pleskavas apgabalu apsteidz tikai daži Galējo Ziemeļu reģioni, no kuriem turpinās iedzīvotāju masveida aizbraukšana. Pleskavas apgabalu 20. gadsimta 90. gados neoficiāli dēvēja par "Krievijas depopulācijas galvaspilsētu", tā demogrāfiskie rādītāji (galvenokārt iedzīvotāju dzimuma un vecuma struktūra ar lielu vecāka gadagājuma cilvēku īpatsvaru) tika izmantoti mācību literatūrā, lai ilustrētu attiecīgos procesus.

 Skatīt arī 
 Pleskava
 Pleskavas guberņa
 Pleskavas kņazi

 Ārējās saites 


Kategorija:Krievijas Federācijas apgabali