Ārija Elksne

Ārija Elksne (dzimusi Grietiņa, precējusies Demidova, vēlāk Fišere; dzimusi , mirusi ) bija latviešu dzejniece.

 Biogrāfija 

Dzimusi 1928. gadā Rīgā Latvijas armijas mūziķa ģimenē. Mācījās Cēsu 1. pamatskolā (1935—1939), Krustpils pamatskolā (1939—1942) un Jēkabpils vidusskolā (1942—1947). 1947. — 1953. gadā studēja medicīnu LU Medicīnas fakultātē (no 1950. gada Rīgas Medicīnas institūtā), apprecējās ar studentu Aleksi Demidovu. 1952. gada Ziemassvētkos viņiem piedzima meita Ieva (vēlāk kļuva par arhitekti), bet kopdzīve ar Demidovu izjuka. 

Pēc studiju beigām viņa turpināja studijas RMI Bioloģijas katedras aspirantūrā embrioloģijas nozarē (1953—1957). 

Līdztekus piestrādāja Ķemeru sanatorijā (1953—1956), kur iepazinās ar tālaika Latvijas PSR Rakstnieku savienības valdes sekretāru Jūliju Vanagu, un pēc viņa pamudinājuma nolēma publicēt savus dzejoļus ar pseidonīmu Elksne.Es visu mūžu mīlējusi esmu Tekla Šaitere, diena.lv 2004. gada 25. septembrī 

No 1956. līdz 1965. gadam viņa strādāja par asistenti Rīgas Medicīnas institūta Bioloģijas un mikrobioloģijas katedrā.Dzejniece Ārija Elksne – arī mūsējā rsu.lv 1968. gadā viņa apprecējās ar operdziedātāju Miķeli Fišeru un 1970. gadā viņiem piedzima dēls Miķelis (vēlākais mākslinieks). Cieta no bipolāriem traucējumiem. 

1984. gadā dzīvi beidza pašnāvībā. Apbedīta Baltezera kapos. Kapa pieminekļa autors Ojārs Feldbergs.

 Bibliogrāfija 
1956. gadā žurnālā "Padomju Latvijas Sieviete" iespieda viņas dzejoļi "Jau rudens vēji kļavu lapas raisa..." un "Laikam senu sapni redzu...".LU LFMI Latviešu folkloras krātuve  Elksnes pirmais dzejoļu krājums "Vārpu valoda" iznāca 1960. gadā un viņa ātri kļuva populāra. Dzeja savdabīga ar tiešumu — tā salīdzināta ar "vārsmās uzrakstītu pārskatu par dzīvi, kur atspoguļojas visi dzīves posmi un visi pārdzīvojumi".

 Dzeja 
 "Vārpu valoda" (1960)
 "Uz tavu veselību, zeme!" (1963)
 "Vasaras vidū" (1966)
 "Galotņu gaisma" (1968)
 "Izlasīsim arī mēs" (1970)
 "Trešā bezgalība" (1971)
 "Kā Pēcītis gāja pie rūķiem" (1972)
 "Klusuma krastā" (1973)
 "Vēl vienai upei pāri" (1975)
 "Līdz saulei aizdomāt" (1977)
 "Mājupceļš" (1978)
 "Vēstules tālajai zvaigznei" (1978)
 "Metamorfozes" (1980)
 "Pie sirsnības strauta" (1982)
 "Stari" (1982)
 "Viršu karogs" (1986)
 Dzejas izlase "Es visu mūžu mīlējusi esmu" (1988)
 "Gaismas gadi" (1994)
 "Lūgums" (2005)
 "Mīlēdama" (2008)

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Ārija Elksne

Kategorija:1928. gadā dzimušie
Kategorija:Rīgā dzimušie
Kategorija:1984. gadā mirušie
Kategorija:Latvijas dzejnieki
Kategorija:Latviešu valodā rakstošie
Kategorija:20. gadsimta rakstnieki
Kategorija:Rakstnieces
Kategorija:Pašnāvnieki
Kategorija:Latvijas PSR Nopelniem bagātie kultūras darbinieki
Kategorija:Latvijas mediķi