Kuldīgas apriņķis

Kuldīgas apriņķis (, ) bija administratīva vienība Kurzemes guberņas (1819—1918), īslaicīgi Kurzemes un Zemgales hercogistes (1918) un Latvijas SPR (1919), Latvijas Republikas (1918—1940), Latvijas ģenerālapgabala (1941—1944) un Latvijas PSR (1940/1944—1949) sastāvā.

 Kurzemes guberņas sastāvā 
Kuldīgas apriņķi izveidoja 1819. gada teritoriāli administratīvajā reformā, pārdēvējot Kuldīgas pilskunga tiesu (Hauptmannschaft Goldingen, Гольдингенское гауптманство) par apriņķi.А. Орановский. Материалы для географии и статистики России: Курляндская губерния. Pēterburga, 1862.

Līdz 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanai apriņķī bija divi draudžu novadi:
 Kuldīgas draudzes novads (Kirchspiel Goldingen),
 Saldus draudzes novads (Kirchspiel Frauenburg).

1912. gadā Kuldīgas apriņķī bija 23 pagasti un 1 pilsēta:Adolf Richters. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Band 2. Kurland. Riga 1912

</center>

 Latvijas Republikas sastāvā 

1920. gadā Satiķu pagasts pievienots Gaiķu pagastam.

1921. gadā no Ezeres pagasta nodala un izveido Pampāļu pagastu un Reņģu pagastu.Valdības Vēstnesis — 1921.gada 22.oktobris

1924. gadā no Talsu apriņķa Kuldīgas apriņķim pievieno Kabiles pagastu, bet Reņģu pagastu pievieno Jelgavas apriņķim.Likums par Latvijas teritorijas iedalīšanu apriņķos  Valdības Vēstnesis — 1924.gada 26.jūnijs 1926. gadā Ezeres pagastu pievieno Liepājas apriņķim.Likums par dažu apriņķu robežu grozīšanu  Valdības Vēstnesis — 1926.gada 21.decembris

1926. gadā Lielrendas pagasts pievienots Rendas pagastam.Pagastu robežu grozīšana  Latvis — 1926.gada 27.marts

1928. gadā Griķu pagasts apvienots ar Kuldīgas pagastu.Rīkojums pagastu robežu noapaļošanas lietās  Valdības Vēstnesis — 1928.gada 3.janvāris

1930. gadā Brocēnu un Cieceres pagasti apvienojās vienā pašvaldībā zem nosaukuma Brocēnu pagasts, bet jau 1931. gadā  jaunais pagasts pārdēvēts par Cieceres pagastu.Pagasta pārdēvēšana  Latvijas Kareivis — 1931.gada 8.jūlijs 

Kuldīgas apriņķis līdz 1925. gadam bija 3306,8 km2, bet pēc apriņku robežu maiņas 3137,6 km2 liels (1937. gadā). Tas robežojās ar Ventspils apriņķi, Liepājas apriņķi, Aizputes apriņķi, Jelgavas apriņķi, Talsu apriņķi un Tukuma apriņķi. 

Kuldīgas apriņķī bija 2 pilsētas un 9 ciemi, no kuriem 7 bija brīvciemi. Lielākās apdzīvotas vietas bija Kuldīga, Saldus, Skrunda, Renda un Kabile.

 Teritoriālais iedalījums 
1940. gada sākumā Kuldīgas apriņķis iedalījās 2 pilsētās un 20 pagastos:

 Latvijas PSR sastāvā 
1949. gada 31. decembra administratīvi teritoriālās reformas rezultātā Kuldīgas apriņķis tika likvidēts un tā teritorija iekļauta Auces, Kuldīgas, Saldus un Skrundas rajonos.Latvijas PSR Augstākās Padomes Prezidija dekrēts "Par lauku rajonu nodibināšanu Latvijas PSR sastāvā"

 Skatīt arī 
 Kuldīgas apriņķa muižu nosaukumi

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Гольдингенский уезд - Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона -  т. IX - 1893 - с. 133—135 
 Kuldīgas apriņķis. Dzīve un darbs. 1937.