Zadara

Zadara (), agrāk Zara, ir Dalmācijas ostas pilsēta pie Adrijas jūras Horvātijā. Saglabājušies romiešu un viduslaiku arhitektūras pieminekļi.

 Vēsture 

Kopš 9. gs. p. m. ē. šeit atradās ilīriešu cilts liburnu (liburni) apmetne Jadera (Iadera). 59. gadā p.m.ē. tā kļuva par romiešu municipu, bet 48. gadā p.m.ē. — par koloniju. Līdz ar Rietumromas impērijas krišanu, Jadera iekļāvās Austrumromas impērijas kontrolē. 
9. gs. sākumā horvātu ķēniņš Tomislavs to iekļāva agrīnajā Horvātijas valstī. Viduslaikos pilsēta bija pazīstama ar vārdu Zara, un tā bija autonoma pilsēta te Venēcijas republikas, te Ungārijas Karalistes sastāvā.

1202. gadā Ceturtā krusta kara laikā krustneši Zaru ieņēma un izpostīja. Tā kā Zara bija kristiešu pilsēta, pāvests Inokentijs III ekskomunicēja uzbrukuma dalībniekus.

No 1409. gada līdz 1797. gadam Zara ietilpa Venēcijas republikā, kalpodama kā atbalsta punkts venēciešiem, sevišķi pēc osmaņu iekarojumiem mūsdienu Bosnijas teritorijā.

Zara līdz ar Venēciju 1797. gadā nonāca Hābsburgu impērijas sastāvā, un, izņemot 1805.—1813. gadus, kad to kontrolēja franči, atradās tās sastāvā līdz 1918. gadam. Hābsburgu impērijas laikā Zara bija Dalmācijas Karalistes galvenā pilsēta. Franču valdīšanas laikā Zarā tika publicēta pirmā avīze horvātu valodā — Il Regio Dalmata-Kraglski Dalmatin (1806—1810), bet 19. gadsimta beigās tā kļuva par ievērojamu horvātu kultūras centru.

Starp pasaules kariem Zara, atšķirībā no pārējās Dalmācijas, atradās Itālijas Karalistes sastāvā. 2. pasaules kara laikā Sabiedrotie to bombardēja 72 reizes, gandrīz pilnībā nopostot pilsētu. Pēc kara tā nonāca Dienvidslāvijas Sociālistiskās Federatīvās Republikas sastāvā, bet pilsētas itāliešu iedzīvotāji aizbēga vai tika padzīti uz Itāliju.

 Cilvēki 

Zadarā dzimuši:

 Luka Modričs (Luka Modrić; 1985) — futbolists;
 Dado Pršo (Dado Pršo; 1974) — futbolists;
 Fēlikss Veingartners (Felix Weingartner; 1863—1942) — diriģents.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Horvātijas pilsētas
Kategorija:Zadaras župānija