Rucavas pagasts

Rucavas pagasts ir viena no Dienvidkurzemes novadā administratīvajām teritorijām Baltijas jūras krastā Lietuvas pierobežā. Robežojas ar sava novada Dunikas un Nīcas pagastiem, kā arī Lietuvas Klaipēdas apriņķa Skodas rajona Leņķimu seņūniju, Palangas pilsētu un Kretingas rajona Darbēnu seņūniju. 

 Daba 
Atrodas Piejūras zemienes Bārtavas līdzenumā. Augstākā vieta pagastā ir Pāļu kalns (35,9 m vjl). Pāļu kalns ir augstākā kāpa Baltijas jūras piekrastē.

Pagasta kopējā platība ir 23 805,2 ha, ~ 30 % no kopplatības lauksaimniecības zeme, ~ 30 % meži. Aptuveni puse no Rucavas pagasta teritorijas ir dabas liegumi, lielākais no tiem — Papes dabas parks. Pagasta teritorijas lielāko daļu aizņem smilšainā Piejūras zemiene, pārējo Sventājas morēnu pauguraine ar lēzeni viļņoto reljefu. Piejūras zemienes centrālo daļu aizņem Nidas purvs un Papes ezers. No Papes Priediengala līdz Jūrmalciemam atrodas augsto kāpu valnis. Lielākā upe ir Latvijas — Lietuvas robežupe — Sventāja.

Rucavas pagasta ūdensapgādē izmantojami visi pieci ūdensnesējslāņi. Papes apkārtnē 1700 m dziļumā ir atrasti karstie jeb termālie ūdeņi (līdz 62,4° C), pagasta teritorijā iestiepjas arī ieguvei perspektīvas naftas iegulas.

Lielākā daļa Rucavas pagasta teritorijas atrodas Piejūras ģeobotāniskajā rajonā, tikai tā austrumu daļa — Sventājas pauguraine — Kurzemes ģeobotāniskajā rajonā. Augu segu jeb veģetāciju veido kāpu un starpkāpu ieplaku, mežu, purvu un lagūnu ezeru augu sabiedrības. Rucavas pagasta teritorijā sastopamas ap 40 no Sarkanajā grāmatā iekļautajām augu sugām. No ļoti retajām Sarkanajā grāmatā iekļautajām sugām pagasta teritorijā aug 15. Aptuveni 20 Latvijas florai retu un aizsargājamu augu sugas ir sastopamas tikai Rucavas pagasta teritorijā, piemēram, āra bērzs un kailā sinepīte.

 Hidrogrāfija 
 Upes 
 Papes kanāls
 Līgupe
 Kliņķupīte
 Vārnupe
 Paurupe
 Sventāja

 Ezeri 
 Papes ezers (1205 ha, maza daļa atrodas arī Nīcas pagastā)

 Purvi 
 Ķirbas purvs (kopējā platība 2 447 ha, daļa atrodas Dunikas pagastā)
 Nidas tīrelis (2 433 ha)
 Papes tīrelis

Arī ap aizaugušo Papes ezeru plešas pārplūstošas, purvainas pļavas.

 Vēsture 
Dokumentos pirmo reizi Rucavas vārds minēts 1253. gada 5. aprīlī, kad Kursas zeme Duvzare tika sadalīta starp Kurzemes bīskapiju un Vācu ordeni, ko parakstīja Kurzemes bīskaps Heinrihs no Licelburgas un Vācu ordeņa mestra vietnieks Livonijā Sainas Eberhards. Šajā un 1253. gada 20. jūlijā dokumentā vietas apzīmējums „Rutzowe” ir identisks gan vācu, gan latīņu valodā rakstītajos tekstos.

Mūsdienu Rucavas pagasta teritorijā vēsturiski atradās Kaķišķu muiža (Gut Kakischken, Ķāķišķe), Meirišķu muiža (Gut Meirischken, Meirišķe),  Rucavas muiža (Gut Rutzau). Pēc Latvijas-Lietuvas robežas komisijas lēmuma 1921. gadā Būtiņģes ciemu kopā ar Palangas pagastu pievienoja Lietuvai.

1935. gadā Liepājas apriņķa Rucavas pagasta platība bija 268,0 km² un tajā dzīvoja 5021 iedzīvotājs. 1945. gadā pagastā izveidoja Rucavas, Brušvītu, Ķāķišķes, Meirišķes un Papes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Rucavas ciemam pievienoja likvidētos Meirišķes, Papes un Brušvītu ciemus, 1968. gadā - Sikšņu ciema kolhoza «Padomju Latvija» teritoriju, bet 1975. gadā daļu Rucavas ciema pievienoja Nīcas ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Rucavas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Rucavas novadā. 2021. gadā Rucavas novadu iekļāva Dienvidkurzemes novadā.

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.OSP

 Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Rucava (pagasta centrs), Ķāķišķe, Pape, Papes Priediengals, Papes Ķoņu ciems, Nida, Peši, Palaipe, Ģeistauti, Katuži.
 Ievērojamas personības 
 Arnolds Kurše (1896—1953) bija latviešu virsnieks, Vidzemes divīzijas komandiera vietnieks, ģenerālis (1940).

 Reliģija 
Pagastā ir divas draudzes — luterāņu un baptistu, 19 kapsētas ar 1 kapliču Rucavas centra kapos.

 Saimniecība 
Lielākā daļa pagasta iedzīvotāju dzīvo pagasta un novada centrā Rucavā. Pagastā darbojas vairāki nozīmīgi uzņēmumi, notiek kūdras ieguve un pārstrāde, niedru pļaušana Papes ezerā un sagatavošana, mežizstrāde un kokapstrāde, lielogu dzērveņu audzēšana vairākas zemnieku saimniecības, 8 viesu mājas, ir trīs veikali, bērnu dārzs, skola, mūzikas skola, bibliotēka ar iekārtotu novadpētniecības ekspozīciju, tūrisma informācijas centrs, ambulance, aptieka, darbojas kultūras nams, Rucavas tradīciju klubs. 

 Transports 

 Izglītība un kultūra 
Ap 1820. gadu kurpnieks Krēgers nodibināja Paurupes elementārskolu. Vēlāk ērģelnieks un skolotājs Kristofers Šēnbergs Rucavā dibināja savu privāto draudzes skolu. 1854. gadā dibināta Ģeistautu skola, 1881. gadā Miemju skola, 1894. gadā Papes skola, 1922. gadā Ezera (Sesku) skola, 1919. gadā Nidas skola, Rucavas Upmaļu pamatskola, Būtiņģes un Sudragu skola. 

1930. gadā pagastā darbojas sešgadīgā Paurupes pamatskola un sešas pirmās pakāpes pamatskolas, viena vācu skola. 1932. gadā Rucavas – Paurupes pamatskolu pārņēma Latvijas Izglītības ministrija. 1938. gada 13. novembrī iesvētīja tagadējo skolas ēku. Mazās skoliņas likvidēja 1960. – 1970. gados.facebook.com 2016. gada 18. februārī

 Atsauces 

 Skatīt arī 
 Rucavas novads
 Rucava
 Papes bāka

 Ārējās saites 
 Rucavas pagasta vēsture 
 Kūdras ieguves uzņēmums CompaQpeat

Kategorija:Grobiņas apriņķis
Kategorija:Kurzeme
Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti