Nikolā Sarkozī

Nikolā Sarkozī (, ; dzimis  Parīzē, Francijā) ir ungāru-franču-ebreju izcelsmes Francijas jurists un politiķis, bijušais Francijas prezidents (2007—2012).

 Dzīvesgājums 
Dzimis 1955. gadā Parīzē dižciltīga ungāru izcelsmes gleznotāja un reklāmas kompānijas vadītāja Pāla Sarkozī un viņa sievas Andrē Mallas (Andrée Mallah) ģimenē. Vecāki izšķīrās 1959. gadā un Nikolā uzturēja sefardu izcelsmes vectēva Benedikta Malla ģimene.
Mācījās Šaptāla licejā (Lycée Chaptal), tad privātā katoļu skolā. Studēja jurisprudenci Parīzes X Universitātē, ieguva politikas zinātņu diplomu. Uzsāka, bet nepabeidza studijas arī Parīzes politisko zinātņu institūtā (Institut d'études politiques de Paris). Līdztekus darbojās jaunatnes organizācijā Union des Jeunes pour le Progrès (UJP) un 1974. gadā pievienojās toreiz valdošajai partijai Union des Démocrates pour la République (UDR). 1976. gadā UDR pārtapa par Rassemblement pour la République (RPR), kuru vadīja Žaks Širaks. No 1977. gada viņš darbojās Parīzes priekšpilsētas Neijī pašvaldībā. Līdztekus politiskajai karjerai viņš turpināja praktizēt jurisprudenci, 1981. gada viņu uzņēma Parīzes Advokātu kolēģijā. No 1983. līdz 2002. gadam bija Neijī mērs.

1988. gada parlamenta vēlēšanās Sarkozī ievēlēja Nacionālajā asamblejā, viņš bija amatā četrus likumdošanas periodus līdz 2005. gadam — ar pārtraukumiem, kad ieņēma valdības amatu un bija spiests atkāpties no parlamenta deputāta amata.
No 1993. līdz 1995. gadam Sarkozī bija ministrs Francijas premjera Eduāra Baladūra valdībā. Kā parlamenta deputāts Sarkozī no 1995. līdz 2002. gadam bija Nacionālās asamblejas Finanšu un ekonomikas komitejas loceklis.
2004. gadā viņš bija Francijas Ekonomikas, finanšu un rūpniecības ministrs, bet no 2005. līdz pat savas prezidentūras sākšanai 2007. gadā — Iekšlietu ministrs.

 Tiesāšanās 
Mēnesi pēc prezidenta pilnvaru beigām 2012. gadā pret Nikolā Sarkozī uzsāka izmeklēšanu sakarā ar apsūdzībām korupcijā, krāpšanā, favorītismā un kampaņas finansējuma pārkāpumos.
2018. gadā Sarkozī aizturēja un nopratināja aizdomās par nelikumīga finansējuma saņemšanu savai 2007. gada prezidenta kampaņai no bijušā Lībijas līdera Muammara Kadāfi.

2021. gada martā tiesa atzina Sarkozī par vainīgu korupcijā un ietekmes izmantošanā saistībā ar mēģinājumu piekukuļot Kasācijas tiesas tiesnesi Žilbēru Azibēru, lai iegūtu slepenu informāciju par izmeklēšanu citā ar Sarkozī saistītā lietā. 2023. gada maijā Sarkozī zaudēja apelācijuFrancijas tiesa atstāj spēkā eksprezidentam Sarkozī piespriesto trīs gadu cietumsodu lsm.lv 2023. gada 17. maijā un 2024. gada februārī viņam piesprieda sešu mēnešu ieslodzījumu cietumā un sešu mēnešu nosacītu pārvietošanās brīvības ierobežojumu.
2025. gada septembrī Parīzes tiesa piesprieda Sarkozī piecu gadu cietumsodu, atzīstot par vainīgu noziedzīgā sazvērestībā.Francijas eksprezidentam Sarkozī piespriests piecu gadu cietumsods lsm.lv 2025. gada 25. septembrī

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Mājaslapa 

Kategorija:1955. gadā dzimušie
Kategorija:Parīzē dzimušie
Kategorija:Francijas prezidenti
Kategorija:Eiropas Parlamenta deputāti
Kategorija:Ar Kņaza Jaroslava Gudrā ordeni apbalvotie