Aulejas pagasts

Aulejas pagasts ir viena no Krāslavas novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļos. Robežojas ar sava novada Skaistas, Kombuļu, Grāveru pagastu, Andrupenes un Konstantinovas pagastiem. 

 Daba 
 Reljefa formas 
Ašu saleņa, Augstais kalns, Bārališku kalns, Bezdeleigu kolns, Braslavas pilskalns, Cepļa kolns, Cibuļkovas kalns, Cierpa kalns, Degšņa kolns, Doņkas kolns, Dukas kolns, Garais kalns, Garasima kalns, Griuzīņa kolns, Majaka kalns, Mikoda kolns, Ostrovas kalns, Pūdnīku kalns, Žaunerānu pilskalns.

 Hidrogrāfija 
 Ūdensteces 
Dubna, Korotgrovs, Krūģeru upe, Mazā Dubna.

Ūdenstilpes
Aulejas ezers, Bierža ezers, Cārmins, Cibuļkovas ezers, Cierps, Ildzs, Iudriņs, Lielais Gausls, Luboneņš, Maceņš, Mazais Gausls, Plaudiņa ezers, Sivers, Skrudzineits, Valna ezereņš, Ūgliņa ezers.

 Purvi 
Aizmastiņs, Bārzu pūrs, Bleideļu purvs, Doņkeļa pūrs, Dzalbāna pūrs, Dzalbu pūrs, Dzierviņu pūreņš, Griužiņs, Siunoklis, Timsīņa pūreņš

 Dabas aizsardzība 
Pagasta teritorijā atrodas dabas parks Cārmaņa ezers.

 Vēsture 
Aulejas pagasts (līdz 1925. gadam Grāveru pagasts) izveidots 1923. gadā, izdalot to no Izvaltas pagastaDaugavpils apriņķis. Dzīve un darbs. 1937.  104.lpp..

1935. gadā Daugavpils apriņķa Aulejas pagasta teritorija bija 128 km² un tajā dzīvoja 7336 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Apšenieku, Aulejas, Ostrovas, Šķipu, Vanagu un Vāveru ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Ostrovas ciems ietilpis Krāslavas apriņķī (1947-1949), Dagdas (1949-1962) un Krāslavas (pēc 1962. g.) rajonos. Ostrovas ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Rogaļu ciemu, 1960. gadā pievienoja Ignatovas ciema kolhoza «Jaunā gvarde» teritoriju, bet kolhoza «Padomju Latvija» teritoriju pievienoja Jaunokras ciemam. 1964. gadā Ostrovas ciemu pārdēvēja par Aulejas ciemu. 1971. gadā Aulejas ciemam pievienoja likvidēto Šķipu ciemu, bet daļu padomju saimniecības «Iskra» teritorijas pievienoja Iskras ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Aulejas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Krāslavas novadā.

 Kultūras pieminekļi 
Aulejas baznīca (mākslas piemineklis - altāris)
Aulejas apmetne
Bleideļu senkapi (Kapu kalns)
Braslavas pilskalns
Braslavas senkapi (Pagraba kalniņš)
Krugeru senkapi
Kuharu senkapi (Mēra kapi, Kopmale)
Mateju senkapi (Senču kapi, Kara kapi)
Rubanu senkapi
Žaunerānu pilskalns ar apmetni un senkapi

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.OSP

 Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Auleja (pagasta centrs), Anči, Bleideļi, Brāslava, Buseniški, Butkeviči, Drongāni, Dzalbi, Kalviši, Lejas Podnieki, Lielie Doski, Meža Doski, Reinieki, Rubeņi, Šķipi, Vanagi, Veiguļi, Zīperi.

 Ievērojamas personības 
 Pēteris Stepiņš (1914—1999), vēsturnieks un arheologs.

 Saimniecība 
 Transports 

 Izglītība un kultūra 

 Atsauces 

Kategorija:Latgale
Kategorija:Krāslavas novada pagasti