Mākoņkalna pagasts

Mākoņkalna pagasts ir Rēzeknes novada teritoriāla vienība tā dienvidos. Robežojas ziemeļos ar Maltas, Lūznavas un Čornajas pagastiem, austrumos ar Kaunatas pagastu, dienvidos ar Krāslavas novada Andzeļu un Andrupenes pagastiem, rietumos ar Pušas pagastu. Pagasta centrs atrodas Lipuškos.

 Daba 
Atrodas Latgales augstienē. Lielāko daļu pagasta aizņem Rāznavas pauguraine — Latgales augstienes augstākā daļa. Dienvidrietumu daļā atrodas Maltas pazeminājums. Augstākā vieta pagastā - atsevišķais, ainaviskais Mākoņkalns — 247,4 m vjl. Virs apkārtnes Mākoņkalns paceļas par 60 metriem un līdz ar to ir viens no Latvijā iespaidīgākajiem pauguriem. Lielākā pagasta daļa atrodas Rāznas nacionālā parka teritorijā.

 Hidrogrāfija 
 Upes 
Pagasta teritorijā ir sešas upes:
 Bebrinka
 Kazupe
 Malta - iztek no Salāja ezera
 Malukštas upe
 Peikstuļu upīte
 Šļakotu upe

 Ezeri 
Pagasta teritorijā ir divdesmit divi ezeri. Lielākie no tiem:
 Boltais ezers (26,0 ha)
 Ilzas ezers (40,2 ha)
 Kaugurs (52,1 ha)
 Krāku ezers (18,7 ha)
 daļa no Rāznas ezera (17,8 km² liela daļa), ezera krastā iecienītā Malukštas pludmale.
 Salājs (175 ha)
 Stibraiša ezers (45 ha)
 Virauds (124 ha)

Pagasta teritorijā ir viena mākslīgi izveidota (uzstādināta) ūdenstilpe — Maltečkas dzirnavezers.

 Purvi 
 Rukmonu purvs (; 102 ha)

 Vēsture 
Viduslaikos Mākoņkalnā atradās Volkenbergas pils, kuras drupas vēl saglabājušās. Tas bija vissenākais krustnešu cietoksnis Lotigolas zemē, kuru Livonijas ordenis ieguva pēc Jersikas pēdējās dalīšanas 1239. gadā. Ir ziņas, ka jau 1236. gadā šeit bijusi koka pils.

20. gadsimta 20.—30. gados lielākā daļa tagadējā Mākoņkalna pagasta teritorijas atradās Andrupenes pagastā, bet neliela daļa — Maltas pagastā.

1945. gadā Rēzeknes apriņķa Maltas pagastā izveidoja Zosnas ciema padomi. Zosnas ciems ietilpis Maltas (1949-1959) un Rēzeknes (pēc 1959. gada) rajonos. 1957. gadā Zosnas ciemam pievienoja likvidētā Dorotpoles ciema kolhoza «Sarkanais karogs» teritoriju, 1959. gadā — daļu likvidētā Lipušķu ciema, 1963. gadā — Pušas ciema kolhoza «8. marts» teritoriju. 1971. gadā padomju saimniecības «Malta» teritoriju pievienoja Špēļu ciemam, bet ciemu pārdēvēja par Mākoņkalna ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Mākoņkalna pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Rēzeknes novadā.

 Kultūras pieminekļi 
Pagasta teritorijā atrodas piecpadsmit valsts nozīmes un četri vietējās nozīmes kultūras pieminekļi

Valsts nozīmes arheoloģijas pieminekļi:

 Zeļonku senkapi (Kapu kalns)
 Zeļenopoles Karātavu kalns (Viseļņica) - pilskalns
 Vecstašuļu senkapi
 Stikutu senkapi (Zviedru, Kara kapi)
 Padebešu kalna (Mākoņkalna, Volkenbergas) viduslaiku pils
 Balbīte — pilskalns
 Milkas pilskalns
 Malūkstu senkapi
 Jaunstašuļu Velna pēdas akmens — kulta vieta
 Jaunstašuļu senkapi (Kapu kalns)
 Giņēviču senkapi
 Škrabu senkapi I, II
 Smagaņu pilskalns
 Bondaru pilskalns ar apmetni

Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis - Volkenbergas (Mākoņkalna) pilsdrupas.

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.CSP

 Apdzīvotās vietas 

Lielākās apdzīvotās vietas pagastā: Lipuški (pagasta centrs), Dvarči, Škrjabi, Rukmoni.
 Ievērojami novadnieki 

 Viktors Skudra (1943-2011) — jurists, bijis LR tieslietu ministrs
 Olga Afanasjeva (Olga Ors) — dzejniece, Rēzeknes pilsētas Goda pilsone

 Saimniecība 
 Transports 

 Izglītība un kultūra 

 Atsauces 

Kategorija:Latgale
Kategorija:Rēzeknes novada pagasti

Kategorija:Maltas pagasts