Londonas Sitija

Londonas Sitija ( — 'Londonas pilsēta'), bieži arī Sitija (City), ir Londonas vēsturiskais centrs, ap kuru ir izaugusi pašreizējā pilsēta. Juridiski tai ir gan pilsētas, gan ceremoniālās grāfistes statuss. Londonas Sitijas robežas ir palikušas nemainīgas kopš viduslaikiem un tagad tā ir tikai neliela Londonas metropoles daļa. Bieži to sauc arī par kvadrātjūdzi (), jo tās platība ir gandrīz viena kvadrātjūdze (2.6 km²).

Viduslaikos Sitija bija pati Londonas pilsēta, kas pastāvēja atsevišķi no tuvējās Vestminsteras, kura savukārt vēlāk pārtapa par Vestminsteras pilsētu. Pašlaik Londona ir daudz lielāka teritorija, kas iekļauj abas kādreizējās pilsētas. Londonas Sitija joprojām ir Londonas pilsētas centrs, taču lielākā daļa administratīvo funkciju (izņemot finanšu sfēru) tagad atrodas Vestendā. Londonas Sitija pašlaik ir ievērojams biznesa un finanšu centrs un līdzās Ņujorkai ir viens no vadošajiem globālajiem finanšu centriem. Sitijas iedzīvotāju skaits ir mazāks par 10 000, taču tā nodarbina ap 340 000 profesionālu strādnieku galvenokārt finanšu sektorā, stipri noslogojot pilsētas transporta sistēmu sastrēgumstundās. To var uzskatīt par vienu no bagātākajām kvadrātjūdzēm pasaulē.

Londonas Sitijas administratīvais statuss nav tāds kā pārējiem 32 Londonas rajoniem (borough) — tā ir ceremoniālā grāfiste, kuru pārvalda Londonas Sitijas Korporācija. Šo īpašo statusu nodrošina gadsimtiem ilgušās privilēģijas, ko Londonas Sitijai garantēja karaļi un kas līdz pat šim laikam nav tikušas pārskatītas. Līdz ar to Sitija ir vismazākā Anglijas ceremoniālā grāfiste gan iedzīvotāju skaita, gan teritorijas ziņā.

 Vēsture 
Londonu dibināja romieši ap mūsu ēras 47. gadu. Laikā no 190. līdz 225. gadam tika uzbūvēts pilsētas mūris un kopš tā laika pilsētas (Sitijas) robežas nav daudz mainījušās, lai gan romiešu laikā pilsētas rietumu robeža bija tikai līdz Flītas upei, bet Temza bija platāka, līdz ar to upes krasta līnija bija vairāk uz ziemeļiem nekā mūsdienās. Romas impērijas sabrukuma periodā 5. gadsimta vidū lielākā daļa iedzīvotāju pameta pilsētu un līdz 6. gadsimtam šeit apmetās sakšu ciltis. 704. gadā minēts Midlseksas ("Vidussakšu zemes") nosaukums, kas tolaik atradās Eseksas pakļautībā. 8. gadsimta vidū bijusī Londonas pilsēta nonāca Mersijas, 825. gadā Veseksas, bet 878. gadā dāņu iekarotās Austrumanglijas pārvaldē.  

Kad 886. gadā pilsētu ieņēma karaļa Alfrēda Lielā karaspēks, viņš lika atjaunot Londonas tiltu un veicināja tirgotāju apmešanos pilsētā. 10. gadsimtā karalis Etelstāns garantēja Londonai tiesības uzturēt astoņas monētu kaltuves, kas pierāda pilsētas bagātību, jo Vinčesterā, kas tolaik bija Anglijas galvaspilsēta, bija tikai sešas kaltuves.

Pēc Heistingsas kaujas 1066. gadā Viljama I Iekarotāja armija devās uz Sautvarku, taču nespēja ieņemt ne Londonas tiltu, ne pašu pilsētu. Kad normaņi ieņēma apkārtējās teritorijas, anglosakšu dižciltīgie kapitulēja. Viljams izteica atzinību Londonas aizstāvju sparam un 1075. gadā piešķīra pilsētai noteiktas privilēģijas. Lai pilsētu kontrolētu, Viljams lika uzcelt Londonas Taueru, Beinarda pili un Monfičetas pili.

1132. gadā karalis Henrijs I Londonai piešķīra grāfistes statusu. Ar 1141. gadu datējami Londonas Sitijas Korporācijas kā pilsētas administrācijas pirmssākumi. Pilsēta smagi cieta no diviem ugunsgrēkiem, 1212. gadā pilsēta nodega daļēji un gandrīz pilnībā 1666. gada ugunsgrēkā, ko sauc par Lielo Londonas ugunsgrēku.

19. gadsimtā un gandrīz visa 20. gadsimta laikā Sitijas iedzīvotāju skaits samazinājās, jo daudzas dzīvojamās mājas tika nojauktas, lai to vietā būvētu biroju ēkas. 70. gados Sitijā tika sākta daudzstāvu biroju ēku celtniecība. 1980. gadā pabeigtais 183 m augstais Tower 42 bija pirmais Lielbritānijas debesskrāpis.

 Iedzīvotāji 
Londonas Sitijas iedzīvotāju etniskais sastāvs pēc 2001. gada tautas skaitīšanas datiem bija 84,6% baltādainie, 6,8% Dienvidāzijas izcelsmes, 2,6% melnādainie, 2,3% jauktas rases un 2,0% ķīnieši.

 Iedzīvotāju skaita dinamikaGads Iedzīvotāji1700 208.0001750 144.0001801 128.1291841 123.5631881 50.6591901 26.8461921 13.7091951 5.3241971 4.2342001 ap 7.400

 Debesskrāpji 
Augstākās būves Londonas Sitijā:
 Pozīcija  Nosaukums  Uzcelts  Lietojums  Augstums  Stāvi  Vieta metros  pēdās 1  Tower 42  1980  Ofisi  183  600  42  Londonas Sitija 2  30 St Mary Axe ("Gurķis") 2003  Ofisi  180  590  40  Londonas Sitija 3  Broadgate Tower  2008  Ofisi  164  538  35  Londonas Sitija 4  CityPoint  1967  Ofisi  127  417  36  Londonas Sitija 5  Willis Building  2007  Ofisi  125  410  26  Londonas Sitija 6  Aviva Tower  1969  Ofisi  118  387  28  Londonas Sitija 7  99 Bishopsgate  1976  Ofisi  104  340  26  Londonas Sitija  8  Stock Exchange Tower  1970  Ofisi  103  339  27  Londonas Sitija

Plānotie vai nepabeigtie objekti, kas būs augstāki par 150m:

 Nosaukums  Augstums  Stāvi  Vieta  Statuss metros  pēdās The Pinnacle ("Helter Skelter") 288  945  63  Londonas Sitija Tiek būvēts Heron Tower 246  806  47  Londonas Sitija Tiek būvēts The Leadenhall Building ("Siera rīve") 225  737  48  Londonas Sitija  Tiek būvēts 100 Bishopsgate 165  542  39  Londonas Sitija Apstiprināts 20 Fenchurch Street ("Walkie Talkie") 160  525  39  Londonas Sitija  Tiek būvēts

 Ievērojamas vietas 
 Svētā Pāvila katedrāle
 Ģildes nams
 Anglijas Banka
 Londonas sienas
 Londonas Muzejs
 Tauera tilts
 Royal Exchange (Karaliskā birža)
 Old Bailey (Centrālā kriminālā tiesa)
 Tower 42
 30 St Mary Axe ("Gurķis")
 Ye Olde Cheshire Cheese
 Atsauces 

 Ārējās saites 

 City of London Corporation  
 Visit the City  
 Museum of London 

Kategorija:Anglijas ceremoniālās grāfistes
Kategorija:Londonas administratīvie rajoni