Romāns Apsītis

Romāns Apsītis (dzimis  Rīgā, miris ) bija latviešu jurists un politiķis, Latvijas Republikas Augstākās Padomes, 5. Saeimas un 6. Saeimas deputāts. Pārstāvēja partiju "Latvijas Ceļš". No 2007. līdz 2011. gadam bija pirmais Latvijas tiesībsargs.

 Dzīvesgājums 
Dzimis 1939. gadā Rīgā, pēc Otrā pasaules kara dzīvoja Limbažu apriņķī. Mācījās Salacgrīvas vidusskolā, 1957. gadā sāka studijas Latvijas Valsts Universitātes (LVU) Ekonomikas un juridiskajā fakultātē, kuras pabeidza 1963. gadā. Pēc meitas Andas Apsītes piedzimšanas 1965. gada rudenī sāka strādāt LVU Valsts un tiesību zinātņu katedrā, kur docēja sociālistisko valstu valststiesību un Latvijas PSR valsts un tiesību vēstures kursu.Krastiņš Ilgvars, Grīnbergs Oto. "Romāns Apsītis. Jauns zinātņu kandidāts." Padomju Students, 1975, 29. maijs, 2. lpp

1969. gadā Apsītis sāka strādāt pie tiesību zinātņu kandidāta disertācijas "Padomju tiesību izveidošanās Latvijas sociālistiskās revolūcijas norises posmā (1940. — 1941. gads)", kurā bija noniecināts Latvijas Republikas valstiskums, noliegta valsts tiesiska nepārtrauktība un Latvijas okupācija. Kā izdevniecības "Zvaigzne" redaktors Romāns Apsītis rediģēja Voldemāra Kalniņa "Latvijas PSR valsts un tiesību vēsture" 1. daļu un bija 2. daļas līdzautors.
Bija Gido Kokara vadītā Tautas kora "Daile"Verners, Arturs. Kordiriģenti Imants un Gido Kokari, "Liesma", Rīga, 1981, 42. lpp. prezidents no 1961. gada līdz 1977. gadam.Zvaigzne, 1977, 15. jūnijs, Nr. 12, 23. lpp. Strādāja Vissavienības Politisko zinību un zinātnes izplatīšanas biedrības Latvijas republikāniskajā nodaļā (t. s. "Zinību biedrībā") kā lektors, piedalījies LPSR likumu par pašvaldībām izstrādē.

 Politiskā darbība 
1966. gadā iestājies PSKP.

Atmodas kustības laikā kopš 1989. gada R. Apsītis darbojies Latvijas Tautas frontē un kā viens no piecdesmit pieciem locekļiem tika ievēlēts Latvijas Tautas frontes domē,"Ko saka amerikāņu vērotāji?", Austrālijas Latvietis, 1989, 20. oktobris, 9. lpp. piedalījās 1989. gada 28. jūlija Latvijas PSR Augstākās Padomes "Deklarācijas par Latvijas valsts suverenitāti" izstrādāšanā. 1990. gada 12. martā joprojām bija Komunistiskās partijas biedrs,"Iepazīstinām ar deputātu kandidātiem", Rīgas Balss, 1990. gada 12. marts, 4. lpp. 1990. gada 18. martā ievēlēts Latvijas PSR Augstākajā Padomē no Rīgas pilsētas 27. vēlēšanu apgabala, uzvarot Latvijas PSR Iekšlietu ministrijas Politiskās daļas vadītāju Aleksandru Salenieku.

Bija viens no Latvijas neatkarības atjaunošanas deklarācijas autoriem un 1990. gada 4. maijā nolasīja to Augstākajā Padomē pirms balsojuma par deklarācijas pieņemšanu.Kiope, Māra. 17 stundas, Latvijas Jaunatne, Nr. 84, 1990, 4. maijs, 1. lpp.

1993. gadā R. Apsītis bija viens no partijas (sākotnēji priekšvēlēšanu savienība) "Latvijas Ceļš" dibinātājiem. No šīs partijas saraksta ievēlēts par 5. Saeimas un 6. Saeimas deputātu. 1993. gadā viņš kļuva par Ministru prezidenta biedra, tieslietu ministra Egila Levita parlamentāro sekretāru. E. Levitam amatu atstājot, no 1994. gada 15. septembra līdz 1995. gada 20. decembrim R. Apsītis pildīja tieslietu ministra amatu Māra Gaiļa valdībā.

1996. gadā R. Apsītis tika ievēlēts par Satversmes tiesas tiesnesi, nolicis Saeimas deputāta mandātu (2000.—2006. gadā Satversmes tiesas priekšsēdētāja vietnieks).  ievēlēts par tiesībsargu, amatā bijis četrus gadus. 2011. gadā amatā netika pārvēlēts un par tiesībsargu kļuva Juris Jansons.

 Apbalvojumi 
R. Apsītim kopā ar E. Levitu 2002. gadā"LZA un Latvijas Zinātnes dzīves hronika, 2002. gada janvāris-aprīlis", Latvijas Zinātņu Akadēmijas Vēstis, A daļa Nr. 02-03, 2002, 1. februāris, 140. lpp. tika piešķirts Latvijas Zinātņu akadēmijas goda doktora goda nosaukums.Latvijas Zinātņu akadēmijas goda doktori Apbalvots ar III šķiras Triju Zvaigžņu ordeni, 1991. gada barikāžu dalībnieku piemiņas zīmi un Latvijas Republikas Tieslietu ministrijas I pakāpes atzinības rakstu.

 Ģimene 
Romāna Apsīša brālis ir Latvijas Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis Voldemārs Apsītis. Sieva Vera Apsīte, dzimusi Graumane,"LPSR Augstākās Padomes Prezidijā — Latvijas PSR Ministru Padomes lietu pārvaldes Kultūras, Izglītības, veselības aizsardzības un socillās nodrošināšanas nodaļās vecākā referente Vera Apsīte apbalvota ar Latvijas PSR Augstākās Padomes Prezidija Goda rakstu", Cīņa, 1963, 10. aprīlis, 1. lpp. māsa Astrīda Ņikitina, meitas Ilze Apsīte un Anda Ozola, Šlesera Reformu partijas valdes locekle."5.saraksts Politiskā partija Šlesera Reformu partija LPP/LC", Latvijas Vēstnesis, Nr. 139, 2011, 5. septembris.

Romāns Apsītis savus pēdējos mūža gadus dzīvoja Ogres novadā. Miris 2022. gada 17. februārī, apbedīts Ikšķiles luterāņu kapos.

 Literatūra 
 Tālavs Jundzis. 4. maijs: Rakstu, atmin̦u un dokumentu krājums par Neatkarības deklarāciju. Fonds "Latvijas Vēsture", 2000.

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Biogrāfija ST mājaslapā 
 Biogrāfija Tiesībsarga mājaslapā

Kategorija:1939. gadā dzimušie
Kategorija:2022. gadā mirušie
Kategorija:5. Saeimas deputāti
Kategorija:6. Saeimas deputāti
Kategorija:Cilvēktiesības Latvijā
Kategorija:Latvijas tiesību zinātnieki
Kategorija:Latvijas tieslietu ministri
Kategorija:Latvijas Universitātes absolventi
Kategorija:Latvijas Universitātes darbinieki
Kategorija:LR Augstākās Padomes deputāti
Kategorija:LKP biedri
Kategorija:Latvijas parlamentārie sekretāri
Kategorija:Satversmes tiesas tiesneši
Kategorija:Rīgā dzimušie
Kategorija:Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Kategorija:Latvijas goda doktori
Kategorija:Latvijas Zinātņu akadēmijas goda doktori