Līcis

Līcis ir ūdenstilpe, kuru no trim pusēm ieskauj sauszeme. Līcis vienmēr ir daļa no lielākas ūdenstilpes — līcis var būt daļa no okeāna, jūras, ezera, upes, arī mākslīgas ūdenskrātuves.

 Līču veidošanās 
Līči bieži veidojas ūdenstilpes krastos ar nevienmērīgu ģeoloģisko uzbūvi, kur viļņu un/vai straumes enerģija ātrāk izskalo mazāk noturīgos iežus un lēnāk — noturīgākos iežus. Līčiem var būt arī cita izcelsme, piemēram tektoniska izcelsme, kad noteikta zemes platība iegrimst un/vai cita paceļas, līčus var veidot arī ledājs, erodējot grunti savā ceļā. Ir arī citi līču veidošanās mehānismi.

 Termina robežas 
Ne vienmēr skaidri nošķirama robeža starp līčiem un citu veidu ūdenstilpēm, piemēram, jūrām — šeit vairāk balstās uz tradīciju nevis uz noteiktu ģeogrāfijas definīciju ievērošanu. Piemēram, Baltā jūra ģeomorfoloģiski būtiski neatšķiras no Persijas līča. Ir gadījumi, kad ūdenstilpe tiek saukta par līci, kaut arī tā nav pilnībā nošķirta no trim pusēm — piemēram Adenas līcis ir savienots ar Sarkano jūru.

Latviski par līčiem dēvē gan ļoti lielus okeāna līčus (Bengālijas līcis), gan ļoti mazus upju ielokus. Citās valodās atkarībā no izmēra līčus apzīmē ar dažādiem vārdiem. Piemēram angliski liels līcis saucas bay, kamēr mazs līcis — sound. Latviski abos gadījumos tiek lietots vārds "līcis".

 Pazīstamākie jūras un okeānu līči 
 Rīgas līcis
 Somu līcis
 Botnijas līcis
 Biskajas līcis
 Bengālijas līcis
 Persijas līcis
 Gvinejas līcis
 Hudzona līcis
 Meksikas līcis

 Atsauces 

 Ārējās saites