Autoceļš A2 (Latvija)

; uz Alderiem



; uz Launkalni
; uz Vecpiebalgu
; uz Smilteni

; uz Palsmani
; uz Ūdrupi
; uz Virešiem
; uz Virešiem

; uz Lejasciemu

; uz Valku
; uz Gaujienu
; uz Trapeni, Zeltiņiem
; uz Api
; uz Api
; uz Api, Alūksni

; uz Alūksni
; uz Alūksni

|}
|}
A2 autoceļš Rīga—Sigulda—Igaunijas robeža (Veclaicene) jeb Vidzemes (Pleskavas) šoseja ir augstākās kategorijas Latvijas autoceļš, kas savieno Latvijas galvaspilsētu Rīgu ar Igaunijas robežu Veclaicenes pagastā. Autoceļš turpinās Igaunijā kā 7. šoseja, pēc tam Krievijā kā autoceļš A212 līdz Pleskavai. Autoceļš ir noklāts ar asfaltbetona segumu un tā garums Latvijā ir 195,6 km. No Rīgas gandrīz līdz Lorupes tiltam autoceļš ir ar atdalītām braukšanas joslām. No Rīgas apvedceļa autoceļš A2 ietilpst starptautiskajā autoceļā E77.

Posmā no Rīgas apvedceļa līdz "Sēnītei" atļautais ātrums ārpus apdzīvotajām vietām un to areāla vasarā ir 110 km/h (tiek regulēts ar mainīgās informācijas ceļa zīmēm), bet ziemā — 90 km/h. Pēc "Sēnītes" atļautais ātrums ārpus apdzīvotajām zonām ir 90 km/h visu gadu.

 Satiksme 
Autoceļš ir viens no noslogotākajiem autoceļiem Latvijā, posmā līdz A1/A4 sasniedzot pat vairāk kā  automašīnu diennaktī, pēc tam posmā līdz P3 satiksmes intensitāte sasniedz ap  automašīnu diennaktī. Posmā līdz autoceļam A3 (Sēnītei) autoceļu lieto vidēji 22000 automašīnu diennaktī. No autoceļa A3 līdz autoceļam P8 (Siguldā) autoceļu lieto vidēji 14000 automašīnu diennaktī. Līdz autoceļam P20 autoceļu vidēji lieto līdz  automašīnu diennaktī, bet tālākajā posmā līdz autoceļam P30 (Bērzkrogam) autoceļu lieto vidēji 3000 automašīnu diennaktī, bet līdz autoceļa beigām ne vairāk kā 4000 automašīnu diennaktī, dažos posmos pat mazāk kā 1000 automašīnu diennaktī.Latvijas Valsts ceļi — Satiksmes intensitāte  2019. gads

Uz autoceļa ir uzstādīti 12 stacionārie fotoradari (ieskaitot fotoradarus uz abām braukšanas joslām). 2023. gadā Latvijā tika ieviesti vidējā ātruma kontroles radari, no kuriem viens atrodas autoceļa posmā no tilta pār Vējupīti Siguldā līdz Augšlīgatnei (54,5. — 62,3. km). Uz autoceļa ir plānots uzstādīt vēl divus vidējā ātruma kontroles posmus — no Krasta ielas Ieriķos līdz autoceļam P20 (pagriezienam uz Cēsīm) (72,25. — 77,15. km), kā arī no Bērzkroga līdz Smiltenes aplim (94,8. — 125,7. km).

 Vēsture 
Vidzemes šosejas būve sākās 1839. gadā. Zemnieku sētām 20 km apkārtnē no darbu vietas šķūtīs bija jādod vīrs ar zirga pajūgu, kam bija jābūt pilnam ar akmeņiem. Ceļu sāka celt no Rīgas un 1858. gadā to pabeidza, pievienojot Pēterpils—Pleskavas—Varšavas šosejai. Noteiktos attālumos ceļa malās uzcēla zirgu pasta stacijas, kurās ziņneši mainīja zirgus (piem. Bērzkrogs, Līzespasts, u.c.). No sākuma ceļš bija bruģēts vai grantēts, asfaltu ceļš visā garumā ieguva tikai pēc Otrā pasaules kara.

No 1965. līdz 1968. gadam pāri Lorupes gravai ar tiem laikiem inovatīvo tiltu laidumu garenuzbīdīšanas metodi uzbūvēja 194,7 metrus garo Lorupes viaduktu.Viadukts pār Lorupes gravu – celmlauzis tiltu būvniecībā lvceli.lv
22.08.2022. 
No 1971. līdz 1977. gadam notika divjoslu šosejas būve posmā Rīga — Inčukalns 27,7 km garumā.

Pirms 2008. gada finanšu krīzes plānoja uzbūvēt ātrgaitas šoseju no Rīgas līdz Sēnītei (23,3 km) no 2011. līdz 2015. gadam,Plānotā dažu autoceļu posmu pārveidošana par ātrgaitas šoseju TVnet.lv taču rekonstruēja vienīgi autoceļa posmu no Berģiem līdz Garkalnei.Vidzemes šosejas «Sēnītes» posma rekonstrukcijai vajag 40 miljonus eiro lsm.lv 2018. gada maijā izsludināja iepirkumu posma no Garkalnes līdz “Sēnītei“ rekonstrukcijai,LVC izsludina iepirkumu Vidzemes šosejas Sēnītes posma pārbūvei darbus sāka 2019. gada aprīlī un tos pabeidza 2020. gada augustā. Projekta līgumcena bija 46,5 miljoni eiro (60% valsts budžeta finansējums, 40% ES Kohēzijas fonda līdzfinansējums).Finansējums būs jāmeklē radošāk lvceli.lv 2019. gada 18. decembrī

No 2021. gada oktobra līdz 2022. gada beigām veica dzelzceļa pārvada pirms Siguldas pārbūvi, izbūvējot arī gājēju un velobraucēju ceļu blakus autoceļam. Būvdarbus veica SIA "Viadukts" par līgumcenu 3,1 miljoni eiro, ko pilnībā finansēja no valsts budžeta.
No 2022. gada augusta līdz 2023. gada septembrim notika autoceļa posma "Sēnīte" — Sigulda rekonstrukcija. Būvdarbus īstenoja SIA "Binders", projekta līgumcena bija 12,3 miljoni eiro (85% (10,5 miljoni eiro) — ES Kohēzijas fonda līdzfinansējums).
2024. gada novembrī pabeidza A2 rekonstrukciju posmā no Melturiem līdz Rīdzenei (77,24.—88,10. km), pārbūvējot trīs vēsturiskās caurtekas, kas uzbūvētas 1850.-1859. gadā reizē ar autoceļa Rīga—Pleskava būvi. Tās bija veidotas kā ķieģeļu mūra velves ar kaltu granīta bloku balstiem, un pārbūvējot visām ir saglabāts vēsturiskais veidols. Būvdarbus veica piegādātāju apvienība (PA) "ACBR-SB" par līgumcenu 15,6 miljoni eiro.FOTO: Cēsu novadā pārbūvēts Vidzemes šosejas posms no Melturiem līdz Rīdzenei lsm.lv 2024. gada 4. novembrī

2024. gadā ceļa posmā no Rīgas līdz Garkalnei notika satiksmes drošības uzlabošanas darbi — slēdza divas apgriešanās vietas, mainīja satiksmes organizāciju, atjaunoja ceļa zīmes, kā arī pārbūvēja barjeras uz autoceļa P3 pārvada. No Rīgas līdz ceļa mezglam ar A4/A1, ietverot arī pašu mezglu, izbūvēja apgaismojumu. Darbus veica "SIA Pamatceļš" par līgumcenu 1,9 miljoni eiro; projekta autors — "SIA Vertex projekti", būvuzraudzību nodrošināja "SIA Ceļu inženieri".

2025. gada 28. martā valsts uzņēmums "Latvijas Valsts ceļi" informēja, ka plāno uzsākt Lorupes gravas viadukta pārbūvi (48,7. km), Lorupes caurtekas atjaunošanu (V96) (1,21. km), kā arī A2 seguma atjaunošanu no Grundzāles līdz Jaunlaicenei (142,7.—182. km).Būvdarbi šogad notiks vairāk nekā 600 km valsts autoceļu; publicēta būvdarbu karte lsm.lv 2025. gada 28. martā Darbi uzsākti maijā un to laikā veiks ceļa segas pamatu un asfalta seguma pārbūves darbus gandrīz 6 km garam posmam no Siguldas CSDD/Aerodium līdz Jūdažu un Rūdolfa Blaumaņa ielas krustojumam, kā arī atjaunos Lorupes gravas pievadceļa (V96) segumu. Pie Kalna ielas Siguldā izbūvēs rotācijas apli. Posmā no dzelzceļa pārvada līdz Jūdažu un Rūdolfa Blaumaņa ielas krustojumam asfaltēja gājēju ietves. Pārbūves zonā paredzēta caurteku un grāvju tīrīšana, autobusu pieturvietu, ceļa zīmju un nobrauktuvju atjaunošana un horizontālo apzīmējumu ieklāšana. Ceļa posmā esošo apgaismojumu nomainīs pret LED gaismekļiem.

 Nākotnes plāni 
Saskaņā ar 2021. gadā pieņemto valsts autoceļu attīstības stratēģiju Latvijā līdz 2040. gadam bija plānots izbūvēt vairāk nekā 1000 km ātrgaitas autoceļu ar nodalītām brauktuvēm un maksimālo ātrumu 130 kilometriem stundā. Saskaņā ar projektu, stratēģijas pirmajā posmā līdz 2030. gadam posms no Rīgas līdz Lorupes gravai (pašreizējais divbrauktuvju posms) tiktu pārbūvēts un piemērots ātrgaitas satiksmei. Otrajā posmā, līdz 2035. gadam, ceļš tiktu pārbūvēts līdz Cēsu pagriezienam (P20), kamēr trešajā posmā, līdz 2040. gadam, ātrgaitas autoceļš tiktu izbūvēts līdz Smiltenes mezglam. Pašlaik stratēģijas realizācija ir neskaidra — tās īstenošana prasītu ievērojamus finanšu ieguldījumus, kā arī ievērojami skartu vidi. 2024. gadā Satiksmes ministrija paziņoja par plāniem pārskatīt autoceļu attīstības stratēģiju.

2021. gadā tika izsludināts iepirkums satiksmes drošības izpētei par jauna gājēju šķērsojuma ierīkošanas iespējām uz autoceļa pie Garkalnes (22,1. km), Vangažos (31,6. km), un Sorbās (Gauja) (36,9. km). 2024. gadā tika izsludināti vairāki projektēšanas iepirkumi, projektēšanas darbus plānots pabeigt 2026. gadā, būvniecības termiņi būs atkarīgi no pieejamā finansējuma. Plānots izbūvēt arī trūkstošo satiksmes rampu Garkalnes satiksmes mezglā virzienā uz Rīgu. Šo darbu realizācijai plānots piesaistīt Kohēzijas fonda līdzekļus, tos ir plānots pabeigt līdz 2029. gadam.

2025. gadā plānots pārbūvēt autoceļa posmu no Smiltenes mezgla līdz pagriezienam uz Alūksni (P39 ceļam). Pēc šo darbu pabeigšanas viss A2 autoceļa posms no Rīgas līdz Igaunijas robežas būtu pilnībā sakārtots.

 Krustojošie autoceļi 

 A1
 A4
 P3 (Garkalne)
 A3 (Sēnīte, Inčukalna pagasts)
 P10 (Sēnīte, Inčukalna pagasts)
 P8 (Sigulda)
 P32 (Augšlīgatne)
 P20 (Drabeši)
 P31 (Drabeši)
 P30 (Bērzkrogs)
 P29 (Rauna)
 P27 (Silva)
 P23 (Vireši)
 P44 (Līzespasts)
 P39 (Ape)

 Apdzīvotās vietas pie autoceļa 

 Rīga
 Garkalne
 Vangaži
 Gauja
 Sigulda
 Augšlīgatne
 Ieriķi
 Drabeši
 Bērzkrogs
 Grundzāle
 Vireši
 Līzespasts

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Vidzemes šoseja

Kategorija:Valsts galvenie autoceļi
Kategorija:Autoceļi Rīgā
Kategorija:Autoceļi Ropažu novadā
Kategorija:Autoceļi Siguldas novadā
Kategorija:Autoceļi Cēsu novadā
Kategorija:Autoceļi Smiltenes novadā
Kategorija:Autoceļi Alūksnes novadā