Arnolds Hofmanis

Arnolds Hofmanis (dzimis  Zaļenieku pagasta "Kalnu Micaišu" mājās; miris  Tukumā) bija Latvijas Brīvības cīņu dalībnieks.

 Dzīvesgājums 
Kristaps Arnolds Hofmanis dzimis  (pēc vecā stila — ) Zaļās muižas "Kalna Micaišu" (tagad - Krimūnu pagastā) saimnieka Kristapa Hofmaņa un Annas dzimušas Grīnbergas ģimenē.Dobeles latviešu ev. lut. draudzes kristīto reģistrs. - 1900.g. - Nr.76.. Ģimenē bija 4 dēli un 1 meita. Mācījās Lipstu pagasta skolā, tad Jelgavas reālģimnāzijā.
1919. gada rudenī, pēc Bermonta spēku uzrukuma sākuma brīvprātīgi pieteicās Latvijas bruņotajos spēkos un tika nozīmēts dienestam Jelgavas pilsētas garnizonā. Vēlāk piedalījās arī bermontiešu spēku izdzīšanā no Kurzemes un Zemgales. Pēc Atbrīvošanas cīņu beigām tika pārcelts dienestam uz armijas štābu, no kura demobilizējās 1921. gadā.

Pēc dienesta beigām Arnolds Hofmanis beidza Jelgavas vidusskolu un uzsāka mācības Latvijas Universitātes Tiesību zinātnes fakultātē. Pēc tieslietu speciālista diploma iegūšanas 1926. gadā sāka strādāt par Latvijas republikas Ministru prezidenta Arturs Alberinga privāto sekretāru. 1928. gadā sāka darbu Rīgas apgabaltiesā par jaunāko, bet pēc tam par vecāko tiesamatu kandidātu. Vēlāk bija 6. iecirkņa izmeklēšanas tiesnesis.
1934. gadā A. Hofmanis tika norīkots par palīgu īpaši svarīgo lietu izmeklētājam. Šajā laikā tika skatīta lieta par Latvijas pareizticīgā arhibīskapa Jāņa Pommera slepkavību, kas bija viena no skaļākajām Latvijas starpkaru periodā.

Latvijā nodibinoties Padomju okupācijas režīmam, Arnoldam Hofmanim tika liegta iespēja darboties juristu profesijā un viņš bija spiests strādāt par sētnieku. Vācu okupācijas laikā abi Hofmaņa brāļi karoja Latviešu leģiona rindās.
Kara laikā Arnolda Hofmaņa sieva devās bēgļu gaitās un kara beigās viņš pats arī mēģināja doties bēgļu laivā uz Zviedriju, taču padomju jūras spēki laivu pārtvēra un lika griezties atpakaļ uz Latviju. A. Hofmanis tika notiesāts uz vairākiem gadiem spaidu darbu nometnē Karēlijā.
Pēc atgriešanās dzimtenē nevarēja dabūt darbu savā profesijā, tādēļ devās uz Kurzemi, kur lielāko daļu dzīves otrās puses nostrādāja Tukuma mežsaimniecībā.

1991. gada janvāra barikādēs kopā ar jaunajiem tukumniekiem piedalījās Augstākās Padomes ēkas apsargāšanā.
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1997. gadā Arnolds Hofmanis saņēma Ministru kabineta prēmiju, viņam tika piešķirta Triju Zvaigžņu ordeņa I pakāpes goda zīme (2003) un vairāki NBS apbalvojumi.

Brālis Jānis Hofmanis (1897 - 1987) bija Latvijas dzelzceļa Mašīnu un materiālu direkcijas vecākais inženieris-revidents no 1939.g.Dzelzceļnieks.- 1939.-Nr.24
Brālis Dāvids Hofmanis (1914 - 1943) latviešu policijas bataljona kaprālis, kritis cīņās pret boļševikiem.Tēvija.-1943.g. 18.decembrī
Brālis Verners Hofmanis (1918 - ?) Latviešu leģiona 19. divīzijas seržants, II šķiras Dzelzs krusta kavalieris, gājis bojā izsūtījumā Krievijā.Udo I. Sietiņš. Par zemi ko mīlam... - 127.lpp.Zaļenieku pagasta iedzīvotāju saraksts. - 1941.g.

Arnolds Hofmanis bija pēdējais dzīvai Latvijas brīvības cīņu dalībnieks, miris 2006. gada 19. novembrī 106 gadu vecumā.

 Atsauces un saites 
 Žurnāls "Tēvijas Sargs", Decembris, 12 (89) 2006, 37.lpp., 
 Video ar Arnoldu Hofmani

Kategorija:1900. gadā dzimušie
Kategorija:2006. gadā mirušie
Kategorija:Latvijas brīvības cīņas
Kategorija:Triju Zvaigžņu ordeņa goda zīmju saņēmēji
Kategorija:Latvijas Universitātes absolventi
Kategorija:Padomju represijās cietušie
Kategorija:Jelgavas novadā dzimušie