1918. gads

1918. gads () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

 Notikumi 
 Pirmais pasaules karš

 Janvāris 
 6.—7. janvāris — Petrogradā tika atlaista Viskrievijas Satversmes sapulce.
 25. janvāris — Ukraina pasludināja neatkarību no Padomju Krievijas.
 27. janvāris — sākās Somijas pilsoņu karš.

 Februāris 
 14. februāris (1. februāris pēc vecā stila) — Krievija pārgāja no Jūlija kalendāra uz Gregora kalendāru.
 16. februāris — Lietuva pasludināja neatkarību no Krievijas.
 24. februāris:
 Igaunija pasludināja neatkarību no Krievijas.
 Armēnija, Azerbaidžāna un Gruzija pasludināja neatkarību no Krievijas, izveidojot Aizkaukāza Demokrātisko Federatīvo republiku.

 Marts 
 3. marts — Pirmais pasaules karš: Centrālās lielvalstis un Padomju Krievija parakstīja Brestas miera līgumu, līdz ar to Krievija izstājās no kara.
 5. marts — Padomju Krievija pārvietoja galvaspilsētu no Petrogradas uz Maskavu
 6. marts — tika nodibināti Somijas gaisa spēki.
 7. marts:
 dibināts Japānas uzņēmums Panasonic.
 Pirmais pasaules karš: Somija noslēdza miera līgumu ar Vāciju.
 25. marts — Baltkrievija pasludināja neatkarību.

 Aprīlis 
 13. aprīlis — Somijas pilsoņu karš: vācu spēki atbrīvoja Helsinkus no Sarkanās gvardes.

 Maijs 
 11. maijs — oficiāli nodibināta Ziemeļkaukāza kalnu republika.
 15. maijs — Somijas pilsoņu karš beidzās ar Balto uzvaru.
 26. maijs — Gruzija pasludināja neatkarību, līdz ar to izjuka Aizkaukāza Demokrātiskā Federatīvā republika.
 28. maijs — Armēnija un Azerbaidžāna pasludināja neatkarību.

 Jūlijs 
 3. jūlijs — par Osmaņu impērijas sultānu kļuva Mehmeds VI.
 17. jūlijs — pēc boļševiku partijas pavēles Jekaterinburgā tika nogalināts Krievijas cars Nikolajs II un viņa ģimene.

 Augusts 
 spāņu gripa kļuva par pandēmiju; nākamajos sešos mēnešos  cilvēku mira no gripas.
 1. augusts — angļu antiboļševistiskais karaspēks ieņēma Arhangeļsku.

 Septembris 
 16. septembris — izveidots Sarkanā Karoga ordenis.
 22. septembris — beidza pastāvēt Kurzemes un Zemgales hercogiste, tās vietā tika izveidota Apvienotā Baltijas hercogiste.

 Oktobris 
 2. oktobris — par Vācijas kancleru tika iecelts Makss fon Bādens.
 28. oktobris — Čehoslovākija pasludināja neatkarību no Austroungārijas.
 29. oktobris — dibināta komjaunatne.
 30. oktobris:
 Pirmais pasaules karš: Mudrosas pamiera līguma noslēgšana uz britu kuģa Agamemnons, Lemnosas salas Mudrosas ostā; līdz ar to beidzās karadarbība Tuvajos Austrumos;
 Jemenas Mautavakilites karaliste pasludināja neatkarību no Osmaņu impērijas.

 Novembris 
 3. novembris — Polija pasludināja neatkarību no Krievijas.
 4. novembris — Pirmais pasaules karš: Austroungārija kapitulēja Itālijai.
 8. novembris — Vācijas armija atteicās pakļauties ķeizaram.
 9. novembris — Vācijas ķeizars Vilhelms II atteicās no troņa un devās trimdā uz Nīderlandi
 11. novembris — beidzās Pirmais pasaules karš. Vācija un Antantes valstis parakstīja Kompjenas pamieru.
 12. novembris — Austrija kļuva par republiku.
 13. novembris — Apvienotās Karalistess karaspēks iegāja Osmaņu impērijas galvaspilsētā Konstantinopolē, un līdz ar to sākas Konstantinopoles okupācija (līdz ).
 14. novembris:
 Čehoslovākija kļuva par republiku.
 par Čehoslovākijas pirmo prezidentu tika iecelts Tomāšs Gariks Masariks.
 16. novembris — Ungārija pasludināja neatkarību no Austroungārijas impērijas.
 18. novembris:
 Latvija pasludināja neatkarību no Krievijas.
 par Polijas valsts vadītāju kļuva Juzefs Pilsudskis
 28. novembris — Igaunijas brīvības cīņas: Padomju Krievija sāka iebrukumu Igaunijā.

 Decembris 
 1. decembris:
 Islande kļuva par pašpārvaldes karalisti, saglabājot sakni ar Dānijas karali, kas kļuva arī par Islandes karali;
 Zviedrijā jauns vēlēšanu likums pēc principa "viena persona, viena balss", balsis vairs nav atkarīgas no īpašumu vērtības;
 Rumānijas pilsētā Albajūlijā tika pasludināta Transilvānijas savienība ar Rumānijas Karalisti;
 tika pasludināta Serbu, horvātu un slovēņu karaliste (vēlāk zināma kā Dienvidslāvijas Karaliste);
 par Dienvidslāvijas Karalistes karali kļuva Pēteris I.
 31. decembris — Vācijas armija atstāja Viļņu

 Dzimuši 
 15. janvāris — Gamāls Abdels Nāsers (جمال عبد الناصر), Ēģiptes prezidents (miris 1970. gadā)
 23. janvāris — Ģertrūde Elaiona (Gertrude Belle Elion), ASV bioķīmiķe un farmaceite (mirusi 1999. gadā)
 26. janvāris — Nikolaje Čaušesku (Nicolae Ceauşescu), Rumānijas vadītājs (miris 1989. gadā)
 4. februāris — Aida Lupino (Ida Lupino), angļu režisore un aktrise (mirusi 1995. gadā)
 12. februāris — Džulians Švingers (Julian Schwinger), ASV fiziķis (miris 1994. gadā)
 3. marts — Arturs Kronbergs (Arthur Kornberg), ASV bioķīmiķis (miris 2007. gadā)
 5. marts — Džeimss Tobins (James Tobin), ASV ekonomists (miris 2002. gadā)
 16. marts — Frederiks Reiness (Frederick Reines), ASV fiziķis (miris 1998. gadā)
 20. aprīlis — Kajs Sīgbāns (Kai Siegbahn), Šveices fiziķis (miris 2007. gadā)
 11. maijs — Ričards Fainmens (Richard Feynman), ASV fiziķis (miris 1988. gadā)
 20. maijs — Edvards Luiss (Edward Lewis), ASV ģenētiķis (miris 2004. gadā)
 6. jūnijs — Edvins Krebss (Edwin Krebs), ASV bioķīmiķis (miris 2009. gadā)
 13. jūlijs — Alberto Askari (Alberto Ascari), Itālijas autobraucējs (miris 1955. gadā)
 18. jūnijs:
 Džerome Karle (Jerome Karle), ASV ķīmiķis (miris 2013. gadā)
 Franko Modigliani (Franco Modigliani), Itālijā dzimis ekonomists (miris 2003. gadā)
Elizabete Valdo (Elizabeth Waldo), Amerikāņu vijolniece, komponiste, diriģente un etnomuzikoloğe
 14. jūlijs — Ingmars Bergmans (Ingmar Bergman), Zviedrijas kinorežisors (miris 2007. gadā)
 15. jūlijs — Bertrams Brokhauss (Bertram Brockhouse), Kanādas fiziķis (miris 2003. gadā)
 18. jūlijs — Nelsons Mandela (Nelson Mandela), Dienvidāfrikas prezidents (miris 2013. gadā)
 31. jūlijs — Pols Boiers (Paul Boyer), ASV ķīmiķis (miris 2018. gadā)
 9. augusts — Roberts Oldričs (Robert Aldrich), amerikāņu kinorežisors (miris 1983. gadā)
 13. augusts — Frederiks Sengers (Frederick Sanger), angļu bioķīmiķis (miris 2013. gadā)
 25. augusts — Leonards Bernstains (Leonard Bernstein), ASV komponists, pianists un diriģents (miris 1990. gadā)
 8. septembris — Dereks Bārtons (Derek Barton), britu ķīmiķis (miris 1998. gadā)
 17. septembris — Haims Hercogs (Chaim Herzog), Izraēlas prezidents (miris 1997. gadā)
 27. septembris — Martins Rails (Martin Ryle), angļu radioastronoms (miris 1984. gadā)
 4. oktobris — Keniči Fukui (Kenichi Fukui), japāņu ķīmiķis (miris 1998. gadā)
 8. oktobris — Jens Skū (Jens Skou), dāņu ķīmiķis (miris 2018. gadā)
 17. oktobris — Rita Heivorta (Rita Hayworth), ASV aktrise (mirusi 1987. gadā)
 4. novembris — Arts Kernijs (Art Carney), ASV aktieris (miris 2003. gadā)
 10. novembris — Ernsts Fišers (Ernst Fischer), vācu ķīmiķis (miris 2007. gadā)
 27. novembris — Boriss Patons (Борис Патон), PSRS, Ukrainas zinātnieks (miris 2020. gadā)
 11. decembris — Aleksandrs Solžeņicins (Александр Солженицын), krievu rakstnieks (miris 2008. gadā)
 21. decembris — Kurts Valdheims (Kurt Waldheim), Austrijas prezidents, ANO ģenerālsekretārs (miris 2007. gadā)
 25. decembris — Anvars Sādāts (Anwar Sadat), Ēģiptes prezidents (miris 1981. gadā)

 Miruši 
 6. janvāris — Georgs Kantors (Georg Cantor), vācu matemātiķis (dzimis 1845. gadā)
 18. janvāris — Amālija Materna (Amalie Materna), austriešu operdziedātāja, soprāns (dzimusi 1844. gadā)
 6. februāris — Gustavs Klimts (Gustav Klimt), Austrijas jūgendstila gleznotājs (dzimis 1862. gadā)
 10. februāris:
 Abdulhamīds II (عبد الحميد ثانی), Osmaņu impērijas sultāns (dzimis 1842. gadā)
 Ernesto Moneta (Ernesto Moneta), itāliešu pacifists (dzimis 1833. gadā)
 17. februāris — Milans Neraličs (Milan Neralić), horvātu—serbu paukotājs (dzimis 1875. gadā)
 25. marts — Klods Debisī (Claude Debussy), franču komponists (dzimis 1862. gadā)
 26. marts — Cezars Kiī (Цезарь Кюи), krievu komponists (dzimis 1835. gadā)
 11. aprīlis — Oto Vāgners (Otto Wagner), austriešu arhitekts (dzimis 1841. gadā)
 13. aprīlis — Lavrs Korņilovs (Лавр Корнилов), krievu ģenerālis (dzimis 1870. gadā)

 21. aprīlis — Manfrēds fon Rihthofens (Manfred von Richthofen), "Sarkanais barons", Pirmā pasaules kara lidotājs (dzimis 1892. gadā)
 28. aprīlis — Gavrilo Princips (Gavrilo Princip), serbu nacionālists no Bosnijas, Austrijas kroņprinča Franča Ferdinanda slepkava (dzimis 1894. gadā)
 4. jūnijs — Čārlzs Fērbenkss (Charles W. Fairbanks), ASV viceprezidents (dzimis 1852. gadā)
 10. jūnijs — Arrigo Boito (Arrigo Boito), itāļu dzejnieks un komponists (dzimis 1842. gadā)
 13. jūnijs — Mihails Aleksandrovičs (Михаил Александрович), Krievijas augstmanis (dzimis 1878. gadā)
 23. jūnijs — Harijs Džefersons (Harry Jefferson), britu burātājs (dzimis 1849. gadā)
 3. jūlijs — Mehmeds V Rešads (Mehmed V Reşad), Osmaņu impērijas sultāns (dzimis 1844. gadā)
 17. jūlijs — Krievijas cars Nikolajs II (Николай II, dzimis 1868. gadā) un viņa ģimene
 3. septembris — Fanija Kaplāne (Фанни Каплан), krievu revolucionāre (dzimusi 1890. gadā)
 10. septembris — Mihails Aleksejevs (Михаил Алексеев), krievu ģenerālis (dzimis 1857. gadā)
 11. oktobris — Anrī Tozēns (Henri Tauzin), franču vieglatlēts (dzimis 1879. gadā)
 18. oktobris — Kolomans Mozers (Koloman Moser), austriešu mākslinieks (dzimis 1868. gadā)
 31. oktobris:
 Egons Šīle (Egon Schiele), austriešu mākslinieks (dzimis 1890. gadā)
 Ištvāns Tisa (Tisza István) ungāru politiķis (dzimis 1861. gadā)
 9. novembris — Gijoms Apolinērs (Guillaume Apollinaire), franču dzejnieks (dzimis 1880. gadā)
 20. novembris — Jons Bauers (John Bauer), zviedru gleznotājs (dzimis 1882. gadā)

 11. decembris — Ivans Cankars (Ivan Cankar), slovēņu rakstnieks (dzimis 1876. gadā)