Ohotskas jūra

Ohotskas jūra (, , Ohōtsuku-kai) ir Klusajam okeānam piederīga malas jūra.The Encyclopedia of Earth. Sea of Okhotsk Nosaukta Ohotas upes vārdā, kuras nosaukums savukārt cēlies no evenu vārda okat — ‘upe’.

 Raksturojums 
Jūras vidējais dziļums ir 1780 metri, tilpums — ap  km³. Virsējā ūdens slāņa sāļums — 32‰, temperatūra ziemā ir , vasarā — . Plūdmaiņu augstums Šeļihova līcī sasniedz pat 12 metrus, kamēr pie Sahalīnas krastiem tikai 0,8 metri. Jūras rietumu daļa ir salīdzinoši sekla, atrodas uz kontinentālā šelfa. Dziļākā ir rietumu daļa pie Kuriļu salām — Kuriļu lielieplaka. Lielākā daļa jūras atrodas uz kontinentālā tipa Zemes garozas.

Vienīgā centrālās daļas sala ir nelielā Jonas sala. Austrumu daļā ir arī Šantaru salas kas norobežo nelielo Šantaru jūru, savukārt ziemeļos tālāk sauszemē ietiecas Šeļihova līcis ar pagarinājumu — Penžinas līci.

Jūrā notiek zvejniecība. Ziemā navigācija apgrūtināta vai neiespējama ledus segas dēļ — lielāko daļu jūras no oktobra līdz maijam klāj ledus. Ohotskas jūra aizsalst tāpēc, ka tās ūdeni mazāk sāļu padara lielā Amūras upe un līdz ar to ūdens sasalst pie augstākas temperatūras. Jūrai raksturīgas arī biežas miglas, vētras.

Aukstā kara laikā ASV kara flotei vairākkārt izdevās pieslēgties Ohotskas jūrā izvietotajiem sakaru kabeļiem. 1983. gadā PSRS virs Ohotskas jūras notrieca Dienvidkorejas pasažieru lidmašīnu.

 Robeža 
Ziemeļos un rietumos atrodas Krievijas teritorija — Habarovskas novads un Magadanas apgabals. Austrumos atrodas Krievijai piederošā Kamčatkas pussala un Kuriļu salas. Dienvidos — Japānai piederošā Hokaido sala. Dienvidrietumos — Sahalīna. Ar dienvidos esošo Japāņu jūru savieno Laperūza šaurums starp Sahalīnu un Hokaido, kā arī Tatāru šaurums starp Sahalīnu un Āziju.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Jūras
Kategorija:Krievijas jūras
Kategorija:Habarovskas novads

Kategorija:Kamčatkas novads
Kategorija:Magadanas apgabals
Kategorija:Sahalīnas apgabals
Kategorija:Japānas jūras