2007. gads

2007. () bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās pirmdienā.

Šis gads ir:
 Starptautiskais polārais gads (-);
 Starptautiskais heliofizikas gads;
 Delfīna gads;
 Kodoldzinēja gads
 Pēc ķīniešu kalendāra suņa gads līdz 17. februārim, ko 18. februārī nomaina cūkas gads.

 Notikumi 

 Janvāris 
 1. janvāris:
 Bulgārija un Rumānija tika uzņemta Eiropas Savienībā;
 Slovēnijā ieviests eiro, aizstājot tolāru;
 Pans Kimuns kļuva par ANO ģenerālsekretāru, nomainot Kofi Annanu;
 Angola iestājās OPEC;
 Somālijas karš: karotāji no Musulmaņu savienības pameta savu cietoksni Kisimajo un bēga uz Kenijas robežu.
 2. janvāris — Gibraltārā stājās spēkā jaunā konstitūcija.
 4. janvāris — Nensija Pelosi kļuva par pirmo sievieti spīkeri ASV.
 7. janvāris — Staņislavs Velguss, jaunieceltais Varšavas arhibīskaps, atkāpās no amata pēc tam, kad tika atklāta viņa sadarbība ar slepenajiem dienestiem komunistiskā režīma laikā.
 8. janvāris:
 Danjels Ortega tika ievēlēts uz otru termiņu par Nikaragvas prezidentu;
 Krievijas naftas piegāde Polijai, Vācijai un Ukrainai tika samazināta sakarā ar Krievijas un Baltkrievijas strīda saasināšanos; tā tika atjaunota pēc 3 dienām.
 9. janvāris — Stīvs Džobss pirmo reizi publiski prezentēja iPhone.
 10. janvāris — ASV prezidents Džordžs Bušs paziņoja par plāniem izvietot 21 500 kaujinieku lielu papildu karaspēku Irākā.
 11. janvāris:
 Vjetnamu uzņēma Pasaules Tirdzniecības organizācijā kā 150. locekli;
 Ķīna izmēģināja ballistiskās raķetes.
 13. janvāris — grieķu kuģis "Server" avarēja pie Norvēģijas krastiem, jūrā izplūda aptuveni 200 tonnas naftas.
 14. janvāris — Starptautiskais Sarkanais Krusts un Sarkanā Pusmēness Kustība oficiāli pārņēma Sarkanā Kristāla nereliģiozo emblēmu no ārzemju operācijām.
 17. janvāris — orkāna stipruma vētra Kirils nogalināja vismaz 40 cilvēkus Rietumeiropā.
 18. janvāris — Maknota komēta, spožākā komēta, kas parādījusies pēdējo 40 gadu laikā, bija redzama Zemes Dienvidu puslodē.
 24. janvāris — Izraēlas tieslietu ministrija paziņoja, ka prezidents Mošē Kacavs tiks tiesāts par izvarošanu un spēka izmantošanu; nākamajā dienā viņš atkāpās no amata.
 25. janvāris — Gambijā notika parlamenta vēlēšanas.
 30. janvāris — Microsoft laida klajā Windows Vista un Microsoft Office 2007.
 31. janvāris — Venecuēlas Nacionālā Asambleja izdeva dekrētu par varas piešķiršanu uz vēl 18 mēnešiem prezidentam Ugo Čavesam.

 Februāris 
 2. februāris:
 Ķīnas prezidents Hu Dzintaoi parakstīja ekonomiskus darījumus ar Sudānu;
 Somālijas karš: 8 cilvēki gāja bojā mīnu uzbrukumā Somālijas galvaspilsētā Mogadīšo.
 3. februāris:
 nāvējošais H5N1 vīruss (putnu gripa) tika atklāts Anglijas grāfistē Safolkā;
 Indonēzijā pēc El Ninjo plosīšanās tika izsludināts ārkārtas stāvoklis;
 automašīnas sprādzienā pārpildītā Bagdādes tirgū bojā gāja vismaz 135 cilvēki, bet 339 tika ievainoti.
 11. februāris — nacionālajā referendumā Portugālē tika legalizēti aborti.
 13. februāris — Taivānā opozīcijas līderis Ma Jings atkāpās no priekšsēdētāja amata Kuomintangu partijā vēlāk viņam izvirzīja apsūdzību par naudas piesavināšanos.
 19. februāris — Ziemeļkoreja piekrita pārtraukt savu kodolprogrammu apmaiņā pret naftu.
 22. februāris — Alsungas novadā, "Reģu pansionāta" ugunsgrēkā bojā gāja 26 cilvēki.
 25. februāris — notika 79. Kinoakadēmijas balvas pasniegšanas ceremonija.
 26. februāris — starptautiskā tiesa atzina Serbiju par vainīgu nespējā novērst genocīdu Srebrenicā.

 Marts 
 1. marts:
 Parīzē atklāts Starptautiskais polārais gads, piešķirot 1,5 miljardus USD Arktikas un Antarktikas izpētei;
 Airbus paziņoja, ka pārtrauks darbu pie A380F kravas lidmašīnas izstrādes;
 ASV dienvidaustrumu štatos 31 tornādo prasīja 30 cilvēku dzīvības un daļēji izpostīja Enterpraisas pilsētu Alabamas štatā.
 4. marts:
 Parlamenta vēlēšanas Igaunijā, kurās pirmo reizi bija iespējams balsot arī elektroniskā veidā;
 Parlamenta vēlēšanas Abhāzijā.
 5. marts — Pekinā sākās Nacionālais tautas kongress, kas turpinājās līdz .
 6. marts — ASV sasniegts rekords džekpota loterijā — 370 miljoni USD.
 7. marts — Ziemeļīrijas asamblejas vēlēšanas.
 12. marts — Alans Džonsons, BBC žurnālists pazuda Gazā, Palestīnā.
 17. marts — Bagdādē  hlora bumbas sprādziens ievainoja simtiem cilvēku.
 19. marts — ogļu raktuvēs Kemerovas apgabalā, Krievijā, metāna eksplozijā bojā gāja 108 cilvēki.
 25. marts — Berlīnē 27 Eiropas ministri atzīmēja 50 gadadienu, kopš noslēgts Romas līgums.
 26. marts:
 6,9 ballu stipra zemestrīce Japānā, Išikavas provincē, dzīvību zaudēja 1 cilvēks, ievainoti vismaz 193 cilvēki;
 Kanādas provincē Kvebekā Nacionālās Asamblejas vēlēšanās uzvarēja Liberāļu partija.
 27. marts:
 Latvijas Ministru prezidents Aigars Kalvītis un Krievijas premjers Mihails Fradkovs Maskavā Krievijas valdības ēkā parakstīja 1997. gadā parafēto Latvijas un Krievijas robežlīgumu;
 par Mjanmas (Birmas) galvaspilsētu oficiāli kļuva Nepjido.
 31. marts:
 Sidnejā, Austrālijā, cilvēki uz stundu izslēdza elektrību, lai pievērstu uzmanību globālajām klimata pārmaiņām;
 Beninā notika parlamenta vēlēšanas.

 Aprīlis 
 2. aprīlis:
 Velsā stājās spēkā smēķēšanas aizliegums slēgtās telpās;
 Zālamanu Salas satricināja 8,1 balles stipruma zemestrīce, pēc tam salas skāra arī cunami.
 3. aprīlis — Ukrainas prezidents Viktors Juščenko atlaida prokrieviski noskaņoto parlamentu.
 4. aprīlis — NATO un Afganistānas bruņotie spēki pārņēma Taliban pārvaldīto Helmandas vilajetu.
 5. aprīlis — grieķu kruīza kuģis M/S Diamond uztriecās uz rifa netālu no Santorines salas.
 11. aprīlis — Al-Qaida uzņēmās atbildību par diviem sprādzieniem Alžīrā, kuros bojā gāja 33 cilvēki, vairāk kā 200 ievainoti.
 14. aprīlis:
 bijušais šaha čempions Garijs Kasparovs aizturēts Maskavā par piedalīšanos aizliegtā gājienā;
 nepierasta temperatūras paaugstināšanās visā Eiropā. Netālu no Frankfurtes, Vācijā, tā sasniedza pat gandrīz 30 °C.
 16. aprīlis — studentu pilsētiņā Virdžīnijā, ASV, notika apšaude, kurā dzīvību zaudēja 32 cilvēki, un pēc incidenta vainīgais pats nošāvās.
 21. aprīlis — Nigērijā notika prezidenta vēlēšanas.
 22. aprīlis — Francijas prezidenta vēlēšanu pirmā kārta.
 24. aprīlis — Mehiko legalizēti aborti.
 26. aprīlis — Bronzas nakts: Tallinā, Igaunijā notika "Bronzas kareivja" statujas demontāža un padomju karavīru apbedījumu ekshumācija. Krievvalodīgie iedzīvotāji vairākas dienas rīkoja plašas protesta akcijas, kas pārauga masu nekārtībās.
 27. aprīlis — Turcijas prezidenta vēlēšanu pirmā kārta, kuras rezultātus anulēja Konstitucionālā tiesa.

 Maijs 
 4. maijs — tornādo izpostīja Grīnsberijas pilsētu Kannzasas štatā, ASV, bojā gāja vismaz 12 cilvēki.
 5. maijs — Kenya Airways lidmašīna KQ 507 avarēja Kamerūnā, bojā gāja 114 cilvēki.
 6. maijs:
 Nikolā Sarkozī tika ievēlēts par Francijas prezidentu;
 Burkinafaso notika parlamenta vēlēšanas.
 8. maijs — Ziemeļīrijā atjaunota vietējā pašpārvalde ar protestantu pārstāvi Aienu Peisliju kā premjerministru.
 10. maijs — Tonijs Blērs paziņoja, ka 27. jūnijā atkāpsies no Apvienotās Karalistes premjerministra amata.
 14. maijs — Filipīnās notika senatoru vēlēšanas.
 12. maijs — Armēnijā notika parlamenta vēlēšanas.
 16. maijs — Nikolā Sarkozī sāka pildīt Francijas Republikas prezidenta pienākumus.
 17. maijs:
 Latvijas Saeima ratificēja Latvijas un Krievijas robežlīgumu;
 Alekss Salmonds oficiāli kļuva par pirmo Skotijas premjerministru;
 Krievijas Ortodoksālā baznīca ārzemēs un Maskavas patriarhs apvienojās pēc 8 gadu šķelšanās.
 20. maijs — sadursmes Libānas galvaspilsētā Tripolē pārauga par Libānas konfliktu.
 23. maijs — ogļraktuvē Krievijas pilsētā Novokuzņeckā gāja bojā 38 cilvēki.
 24. maijs — Īrijā notika parlamenta vēlēšanas.
 28. maijs — Rijo Mori tika kronēta par jauno Miss Universe 2007.
 31. maijs — Valdis Zatlers tika ievēlēts par Latvijas prezidentu.

 Jūnijs 
 5. jūnijs — vilciena avārija netālu no Kerangas Viktorijā, Austrālijā, 12 cilvēki gāja bojā un 23 ievainoti.
 6.-8. jūnijs — 33. Lielā astotnieka samits Hailigendamā, Vācijā.
 8. jūnijs — Space Shuttle Atlantis ekspedīcijaa STS-117 starts.
 24. jūnijs — Kongo Republikā notika parlamenta vēlēšanas.
 27. jūnijs — Tonijs Blērs atstāja Apvienotās Karalistes premjerministra amatu, viņa vietā par premjerministru kļuva Gordons Brauns.
 28. jūnijs — Grieķijā gadsimta lielākais karstuma vilnis izraisīja vairāk kā 200 mežu ugunsgrēku, dzīvību zaudēja vismaz 11 cilvēki.
 29. jūnijs — Apvienotās Karalistes policija atrada un neitralizēja Londonas centrā paslēptu bumbu.
 29. jūnijs — Apple Inc. pārdošanā ASV izlaida mobilo telefonu iPhone.
 30. jūnijs:
 Glāzgovas starptautiskās lidostas galvenā termināļa ieejā ietriecās terorista vadīts apvidus auto, izraisot ugunsgrēku;
 Austrumtimorā notika parlamenta vēlēšanas.

 Jūlijs 
 1. jūlijs:
 Austrijā tika mainīts balsstiesīgo iedzīvotāju vecums no 18 uz 16 gadiem.
 Portugāle kļuva par Eiropas Savienības prezidējošo valsti pēc Vācijas.
 Austrālijā, Viktorijā un Jaundienvidvelsā aizliedza smēķēt klubos.
 Vembli stadionā notika Velsas princesei Diānai veltīts atceres koncerts.
 3. jūlijs — Sudānā notika plūdi, kas bija postošākie visā Sudānas vēsturē.
 7. jūlijs — Live Earth akcijā visā pasaulē notika 9 koncerti, lai pievērstu cilvēku uzmanību globālajai sasilšanai.
 8. jūlijs — Boeing prezentēja Boeing 787.
 9. jūlijs — Argentīnas neatkarības dienā Buenosairesā uzsniga sniegs, kas pēdējoreiz tika novērots gandrīz pirms 100 gadiem.
 16. jūlijs — Apvienotā Karaliste no valsts izraidīja Krievijas diplomātu, atbildot uz Krievijas nevēlēšanos izdot Andreju Lugovoju, kas tika turēts aizdomās par Aleksandra Ļitviņenko slepkavību.
 18. jūlijs — Nelsons Mandela sapulcināja pasaules līderu grupu, lai spriestu par pasaules problēmām.
 19. jūlijs — 72 gadus vecā Pratibha Patila kļuva par pirmo sievieti Indijas prezidenti.
 22. jūlijs — Turcijā notika parlamenta vēlēšanas.
 24. jūlijs — par Albānijas prezidentu kļuva Bamirs Topi.
 29. jūlijs — Japānā notika koalīcijas vēlēšanas.
 30. jūlijs — Apvienotās Karalistes jaunais premjerministrs Gordons Brauns devās savā pirmajā vizītē uz ASV.

 Augusts 
 3. augusts — DaimlerChrysler pārdeva Chrysler investīciju uzņēmumam Cerberus Capital Management.
 4. augusts:
 Slovēnijā stājās spēkā aizliegums smēķēt publiskās vietās;
 ASV palaista Marsa zonde Phoenix.
 6. augusts — sabrūkot raktuvēm Jūtas štatā, ASV tika iesprostoti 6 cilvēki, kurus neizdevās izglābt.
 8. augusts — palaists daudzkārt izmantojamais kosmosa kuģis Endeavour misijā STS-118.
 14. augusts — vairākos teroristu pašnāvnieku izraisītajos sprādzienos Irākas ziemeļos bojā gāja 572 cilvēki.
 15. augusts — Peru skāra 8 balles stipra zemestrīce, bojā gāja 512 un ievainoti vairāk nekā pusotra tūkstoša cilvēku.
 21. augusts — viesuļvētra Dīns kā 5. kategorijas viesuļvētra sasniedza Jukatanas pussalu Meksikā.
 25. augusts — divu bumbu sprādzienos Haidarābādu Indijā dzīvību zaudēja 44 cilvēki.
 27. augusts — notika pilnīgs Mēness aptumsums, kas ilga nedaudz vairāk par 90 minūtēm. 
 28. augusts — Abdullahs Gils (Abdullah Gül) tika ievēlēts par 11. Turcijas prezidentu.

 Septembris 
 1. septembris — Somijā visa analogā televīzija tika pārcelta uz digitālo apraidi.
 3. septembris — Jamaikā notika vispārējās vēlēšanas.
 4. septembris — Nikaragvas ziemeļaustrumu krastus sasniedza 5. kategorijas viesuļvētra Fēlikss.
 11. septembris — Krievijā tika izmēģināta pasaulē jaudīgākā vakuuma bumba
 12. septembris:
 Atkāpās Japānas premjerministrs Šindzo Abe, atkāpšanās stājas spēkā ;
 Atkāpās Krievijas premjerministrs Mihails Fratkovs un viņa vadītais ministru kabinets;
 12. — 13. septembris — Indonēzijas Sumatras salas piekrasti satricināja spēcīgu zemestrīču sērija (6,1—8,2 balles).
 13. septembris — par pasaules augstāko celtni kļuva Dubaijas tornis.
 14. septembris — par Krievijas premjerministru kļuva Viktors Zubkovs pēc Domes balsojuma.
 16. septembris:
 Parlamenta vēlēšanas Grieķijā;
 Taizemē avarēja pasažieru lidmašīna, 89 cilvēki gāja bojā.
 17. septembris — par Sjerraleones prezidentu tika iecelts Ernests Bai Koroma.
 22. septembris — Mjanmā sākās budistu mūku demonstrācijas pret militāro valdību, kas pēc dažām dienām pārauga vairāku desmitu tūkstošu iedzīvotāju protestos.
 26. septembris — Japānas imperators Akihito formāli apstiprināja Jasuo Fukudu par 91. Japānas premjerministru.
 30. septembris:
 Ukrainā norisinājās parlamenta ārkārtas vēlēšanas pēc tam, kad prezidents Viktors Juščenko atlaida parlamentu.
 Kamerūnā notika parlamenta vēlēšanas.

 Oktobris 
 1. oktobris — Anglijā un Velsā minimālais vecums, lai varētu iegādāties tabakas izstrādājumus tika pacelts no 16 uz 18.
 2. oktobris — sākās otrais Korejas samits. Dienvidkorejas prezidents Ro Mu Hjuns un Ziemeļkorejas vadītājs Kims Čenirs tikās Phenjanā.
 3. oktobris — Krievijas prezidents Vladimirs Putins parakstīja Latvijas Saeimas un Krievijas Domes ratificēto robežlīgumu.
 6. oktobris — prezidenta vēlēšanas Pakistānā.
 11. oktobris — Klīvlendā, Ohaio štatā, skolas apšaudē tika nogalināts viens cilvēks, ievainoti pieci.
 15. oktobris — pirmais Airbus A380 tika piegādāts Singapore Airlines.
 17. oktobris — Kiribati notika prezidenta vēlēšanas.
 18. oktobris — pēc astoņiem trimdā pavadītiem gadiem, bijusī Pakistānas premjerministre Bēnazīra Bhuto atgriezās dzimtenē. Vēlāk, tajā pašā dienā, sprāga vairākas bumbas netālu no Bhuto konvoja; gāja bojā vairāk nekā 130 cilvēku.
 20. oktobris — Kalifornijā, ASV meža ugunsgrēku rezultātā tika evakuēts vairāk nekā 1 miljons cilvēku, iznīcinātas vairāk nekā 1600 ēkas.
 21. oktobris:
 parlamenta vēlēšanas Polijā, Donalda Tuska vadītā liberālā partija Pilsoniskā platforma ieguva visvairāk balsu;
 parlamenta vēlēšanas Šveicē;
 prezidenta vēlēšanu pirmā kārta Slovēnijā;
 2007. gada F1 sezona noslēdzās Interlagušas trasē, uzvaru gan sacīkstē, gan čempionātā izcīnīja Kimi Reikenens.
 25. oktobris — pirmais Airbus A380 lidojums ar pasažieriem, ko veica Singapore Airlines.
 28. oktobris — Argentīnas prezidenta un parlamenta vēlēšanas; par Argentīnas pirmo prezidenti sievieti kļuva Kristina Fernandesa de Kiršnere.
 31. oktobris — bumbas sprādzienā autobusā Toljati, Krievijā bojā gāja astoņi un ievainoti vairāk nekā piecdesmit cilvēki.

 Novembris 
 2. novembris — vairāk nekā 100 000 Gruzijas opozīcijas partiju atbalstītāju pulcējās Tbilisi centrā, paužot protestu pret Gruzijas prezidentu Mihailu Saakašvili un pieprasot ārkārtas prezidenta un parlamenta vēlēšanas.Tbilisi vairāk nekā 100 000 cilvēku protestē pret Saakašvili, tvnet.lv, 
 3. novembris — Pakistānas prezidents Pervezs Mušarafs izziņoja ārkārtas stāvokli valstī.
 6. novembris — ASV štatos Kentuki, Misisipi, Ņūdžersijā un Virdžīnijā notika likumdošanas vēlēšanas; Kentuki un Misisipi štatos notika gubernatora vēlēšanas.
 7. novembris:
 Gruzijas prezidents Miheils Saakašvili valstī izsludināja ārkārtas stāvokli;
 Jokelas skolas apšaudē Jokelas vidusskolā Somijā nogalināti 9 cilvēki.
 9. novembris — par Polijas premjerministru kļuva Donalds Tusks.
 11. novembris — Slovēnijā notika prezidenta vēlēšanu otrā kārta, kurā Danilo Turks uzvarēja ar 68,26%.
 13. novembris — Dānijā notika parlamenta vēlēšanas. Premjerministrs Anderss Fogs Rasmusens tika ievēlēts uz trešo termiņu.
 14. novembris — 7,7 balles stipra zemestrīce Čīlē.
 16. novembris — par Polijas premjerministru tika iecelts Donalds Tusks.
 17. novembris — Kosovas parlamenta vēlēšanas, kurās uzvarēja Hašima Tači vadīta partija.
 22. novembris — Vladimirs Gurgenidze tika ievēlēts par 17. Gruzijas premjerministru.
 24. novembris — Austrālijas Leiboristu partija Kevina Rada vadībā uzvarēja federālajās vēlēšanās Austrālijā.
 25. novembris:
 Rumānijā notika Eiropas Parlamenta vēlēšanas;
 Horvātijā notika parlamenta vēlēšanas;
 Gruzijas parlaments pieņēma prezidenta Miheila Saakašvili demisiju.
 29. novembris — Filipīnu bruņotie spēki izveidoja aplenkumu Manilas pussalā.

 Decembris 
 2. decembris — Vienotā Krievija uzvarēja parlamenta vēlēšanās Krievijā.
 8. decembris — Lisabonā notika Eiropas Savienības un Āfrikas samits.
 10. decembris:
 britu rokgrupa Led Zeppelin sniedza atkalapvienošanās koncertu O2 Arēnā, Londonā, pulcējot ap 20 000 cilvēku;
 par Argentīnas prezidenti kļuva Kristina Fernandesa de Kiršnere.
 11. decembris — Alžīrā notika divu bumbas eksplozijas.
 12. decembris — Šveicē notika parlamenta vēlēšanas.
 13. decembris — Eiropas Savienības dalībvalstu līderi Lisabonā noslēdza Lisabonas līgumu.
 15. decembris — Pakistānas prezidents Pervezs Mušarafs atcēla ārkārtas stāvokli Pakistānā.
 16. decembris — Kirgizstānā notika parlamenta vēlēšanas, tajās uzvarēja Ak Žol partija.
 18. decembris:
 Jūlija Timošenko kļuva par Ukrainas premjerministri.
 Džakobu Zumu ievēlēja par prezidentu Āfrikas Starptautiskajā kongresā DĀR.
 19. decembris — Dienvidkorejā notika prezidenta vēlēšanas.
 21. decembris — Čehija, Igaunija, Ungārija, Latvija, Lietuva, Malta, Polija, Slovākija un Slovēnija parakstīja Šengenas līgumu.
 23. decembris:
 Taizemē notika vispārējās vēlēšanas;
 Uzbekistānā notika prezidenta vēlēšanas.
 24. decembris — tika paziņots, ka Nepālas 240 gadus ilgusī monarhija tiks likvidēta 2008. gadā, un tiks ieviesta republika.
 27. decembris:
 terorista-pašnāvnieka uzbrukumā Pakistānā gāja bojā bijusī valsts premjerministre Bēnazīra Bhuto;
 Kenijā notika prezidenta un parlamenta vēlēšanas.
 30. decembris — par Pakistānas premjerministru kļuva Asifs Ali Zardārī.

 Visu gadu 
 Afganistānas karš
 Dārfūras konflikts
 Irākas karš
 Izraēlas — Palestīnas konflikts

 Dzimuši 
 22. janvāris — Pau Kubarsi (Pau Cubarsí), Spānijas futbolists
 21. marts — Ītans Nvaneri (Ethan Nwaneri), angļu futbolists
 24. aprīlis — Estevans Viljans (Estêvão Willian), brazīliešu futbolists
 4. maijs — Kendrijs Paess (Kendry Páez), ekvadoriešu futbolists
 13. jūlijs — Lamins Jamals (Lamine Yamal), Spānijas futbolists
 27. augusts — Ariana Grīnblata (Ariana Greenblatt), amerikāņu aktrise
 24. novembris — Adams Kadirovs (Адам Кадыров), Krievijas politiķis

 Miruši 
 Janvāris 
 8. janvāris — Ivonna De Karlo (Yvonne De Carlo), kanādiešu un amerikāņu aktrise (dzimusi 1922. gadā)
 11. janvāris — Roberts Antons Vilsons (Robert Anton Wilson), amerikāņu rakstnieks (dzimis 1932. gadā)
 14. janvāris — Darlīna Konlija, ASV aktrise (dzimusi 1934. gadā)
 23. janvāris — Rišards Kapusciņskis (Ryszard Kapuściński), poļu žurnālists (dzimis 1932. gadā)
 30. janvāris — Sidnijs Šeldons, ASV rakstnieks (dzimis 1917. gadā)

 Februāris 
 8. februāris — Anna Nikola Smita, ASV modele un aktrise (dzimusi 1967. gadā)
 17. februāris — Jurga Ivanauskaite, Lietuvas rakstniece (dzimusi 1961. gadā)

 Marts 
 6. marts — Žans Bodrijārs, Francijas filozofs (dzimis 1929. gadā)
 15. marts — Vītauts Ķernaģis (Vytautas Kernagis), lietuviešu mūziķis, televīzijas pārraižu vadītājs (dzimis 1951. gadā)
 17. marts — Džons Bekuss (John Backus), ASV datorzinātnieks (dzimis 1924. gadā)
 23. marts — Pols Koens (Paul Cohen), amerikāņu matemātiķis (dzimis 1934. gadā)

 Aprīlis 
 11. aprīlis — Kurts Vonnegūts (Kurt Vonnegut), ASV rakstnieks (dzimis 1922. gadā)
 23. aprīlis — Boriss Jeļcins, Krievijas prezidents (dzimis 1931. gadā)
 25. aprīlis — Alans Bols (Alan Ball), Anglijas futbolists un treneris (dzimis 1945. gadā)
 27. aprīlis:
 Kirils Lavrovs (Кирилл Лавров), krievu aktieris (dzimis 1925. gadā)
 Mstislavs Rostropovičs (Мстислав Ростропович), krievu čellists un diriģents (dzimis 1927. gadā)

 Maijs 
 3. maijs — Volters Širra (Walter Marty Schirra), ASV astronauts (dzimis 1923. gadā)
 28. maijs — Deivids Leins (David Lane), ASV balto nacionālistu līderis (dzimis 1938. gadā)

 Jūnijs 
 8. jūnijs — Ričards Rortijs (Richard Rorty), ASV filozofs (dzimis 1931. gadā)

 Jūlijs 
 30. jūlijs:
 Ingmars Bergmans (Ingmar Bergman), Zviedrijas kinorežisors (dzimis 1918. gadā)
 Mikelandželo Antonioni (Michelangelo Antonioni), itāļu kinorežisors (dzimis 1912. gadā)

 Augusts 
 5. augusts — Žans Marī Listižē (Jean-Marie Lustiger), franču katoļu garīdznieks (dzimis 1926. gadā)
 28. augusts — Antonio Puerta, spāņu futbolists (dzimis 1984. gadā)

 Septembris 
 6. septembris — Lučāno Pavaroti, itāļu operdziedonis (dzimis 1935. gadā)
 10. septembris — Džeina Vaimena (Jane Wyman), amerikāņu aktrise (dzimusi 1917. gadā)
 15. septembris — Kolins Makrejs, britu rallija pilots (dzimis 1968. gadā)
 23. septembris — Marsels Marso (Marcel Marceau), franču mīms (dzimis 1923. gadā)
 30. septembris — Milans Jeličs (Milan Jelić), bosniešu politiķis (dzimis 1956. gadā)

 Oktobris 
 7. oktobris — Noriks Abe (Norick Abe), japāņu motociklists (dzimis 1975. gadā)
 16. oktobris:
 Debora Kāra (Deborah Kerr), skotu aktrise (dzimusi 1921. gadā)
 Toše Proeskis (Тоше Проески), maķedoniešu mūziķis (dzimis 1981. gadā)
 26. oktobris — Arturs Kronbergs (Arthur Kornberg), ASV bioķīmiķis (dzimis 1918. gadā)

 Novembris 
 3. novembris — Aleksandrs Dedjuško (Александр Дедюшко), krievu kinoaktieris (dzimis 1962. gadā)
 5. novembris:
 Marija Kristīne Čilvere (Marie Christine Chilver), latviešu izcelsmes Lielbritānijas slepenā aģente Otrajā pasaules karā (dzimusi 1920. gadā) 
  Nilss Līdholms (Nils Liedholm), zviedru futbolists un treneris (dzimis 1922. gadā)
 30. novembris — Īvls Knīvls (Evel Knievel), ASV kaskadieris (dzimis 1938. gadā)

 Decembris 
 5. decembris — Karlheincs Štokhauzens (Karlheinz Stockhausen), vācu komponists (dzimis 1938. gadā)
 12. decembris — Aiks Tērners (Ike Turner), ASV mūziķis (dzimis 1931. gadā)
 23. decembris — Oskars Pītersons (Oscar Peterson), kanādiešu mūziķis un komponists (dzimis 1925. gadā)
 26. decembris — Ištvāns Šāndorfi (Sándorfi István), ungāru gleznotājs (dzimis 1948. gadā)
 27. decembris:
 Bēnazīra Bhuto (Benazir Bhutto), Pakistānas politiķie (dzimusi 1953. gadā)
 Ježijs Kavalerovičs (Jerzy Kawalerowicz), poļu kinorežisors un politiķis (dzimis 1922. gadā)

 Nobela prēmijas 
 Ekonomikā — Leonīds Hurvičs (Leonid Hurwicz), Ēriks Maskins (Eric Maskin) un Rodžers Maijersons (Roger Myerson)
 Fizikā — Albērs Fērs (Albert Fert) un Peters Grīnbergs (Peter Grünberg)
 Fizioloģijā vai medicīnā — Mario Kapeči (Mario Capecchi), Olivers Smitiss (Oliver Smithies) un Martins Evanss (Martin Evans)
 Ķīmijā — Gerhards Ertls (Gerhard Ertl)
 Literatūrā — Dorisa Lesinga (Doris Lessing)
 Miera prēmija — Els Gors (Albert Gore) un ANO Klimata pārmaiņu starpvaldību padome

 Piezīmes un atsauces