Dagestāna

Dagestāna () ir viena no Krievijas Federācijas republikām Ziemeļkaukāzā. Tā robežojas ar Kalmikiju ziemeļos, Stavropoles novadu ziemeļrietumos, Čečeniju rietumos, kā arī ar Gruziju dienvidrietumos, Azerbaidžānu dienvidos un Kaspijas jūru austrumos.

Dagestāna ir daudznacionālākā Krievijas Federācijas republika.

 Vēsture 
No 3. līdz 7. gadsimtam Dagestānas teritorija atradās Sasanīdu impērijas pakļautībā, pēc tam to iekaroja arābi, kas piespieda vairākumu no vietējiem iedzīvotājiem pieņemt islāmu, pēc tam Dagestānu pārmaiņus iekaroja alani, hazāri, tad 13. gadsimtā — Zelta Orda, bet 14. gadsimtā — Timurs. 16.—17. gadsimtā Dagestānas hani saglabāja patstāvību, vēlāk tā pārmaiņus atradās Osmaņu impērijas un Persijas ietekmes zonā.

Pēc Krievu—persiešu kara noslēgtā Gulistānas miera līguma Krievijas Impērija ieguva gan Dagestānas, gan arī Azerbaidžānas un Austrumgruzijas zemes.
Tomēr pilnīgu kontroli pār Dagestānu Krievijas Impērija ieguva tikai pēc Kaukāza kara beigām. Pēc 1860. gada teritoriālās reformas mūsdienu Dagestānas dienvidu daļa atradās Dagestānas apgabalā, bet ziemeļu daļa Terekas apgabalā. Krievijas imperators kopš 19. gadsimta otrās puses tika titulāri dēvēts arī par Čerkešu un Kalnu kņazu un pārējo mantoto valdnieku un īpašnieku ().
Krievijas pilsoņu kara laikā 1918. gada maijā Ziemeļkaukāza teritorijā tika pasludināta Ziemeļkaukāza Kalniešu Savienības Republika, 1918. gada jūlijā Ziemeļkaukāza Padomju republika, 1919. gada septembrī Ziemeļkaukāza Emirāts.
1921. gada 20. janvārī izveidota Dagestānas APSR, kurai 1922. gadā pievienoja Terekas apgabala daļas ziemeļos.
1991. gada 24. maijā tā tika pārdēvēta par Dagestānas PSR, bet 1993. gada 25. decembrī par Dagestānas Republiku.

 Iedzīvotāji 
Dagestānas iedzīvotāju tautība pēc 2002. un 2010. gada tautas skaitīšanas datiem:
Tautība Skaits 2002 % Skaits 2010Всероссийская перепись населения 2010 года. Официальные итоги с расширенными перечнями по национальному составу населения и по регионам. : см.   % KOPĀ  2 576 531  (100,0 %)  2910249  100,00 %AvāriTajā skaitā tiem radniuecīgās andocezu tautas un arči 758 438  (29,4%)  850011  29,21% 1. AvāriBez andocezu tautām un arčiem 701 760  '(27,2%)'  801827  27,55% 2. Andocezu tautasAvāriem radniecīgās andocezu tautas:
Andi — 21300 (novērtējums — līdz 30 000),
Cezi — 15200 (novērtējums — līdz 27 000),
Ahvahi — 6400,
Bežti — 6200 (novērtējums — līdz 12 000),
Karati — 6000,
Gunzebi — 1000. (novērtējums — līdz 4000-5000),
Ginuhi — 600 (novērtējums — no 1000 līdz 4000),
Hvarši — 100 (novērtējums — no 1000 līdz 12 000),
Tindi — 33 (novērtējums — līdz 6000),
Bagulali — 18 (novērtējums — līdz 5000-6000),
Arči — 7 (novērtējums — no 1000 līdz 5000),
Čamali — 3 (novērtējums — no 4000 līdz 19 000),
Godoberi — 2 (novērtējums — no 2000 līdz 6000-8000),
Botlihi — 0 (novērtējums — līdz 6000). 56 671  (2,2 %)  48178  1,66 % 2.a) Andu tautas:  33 707  (1,3 %)  28716  0,99 % Andi 21 270  (0,8 %)  11448  0,39 % Ahvahi 6 362  (0,2 %)  7923  0,27 % Karati 6 019  (0,2 %)  4761  0,16 % Tindi 33  (0,0 %)  634  0,02 % Bagulali 18  (0,0 %)  0  0,00 % Čamali  3  (0,0 %)  16  0,00 % Godoberi 2  (0,0 %)  426  0,01 % Botlihi 0  (0,0 %)  3508  0,12 % 2.б) Cezu tautas:  22 964  (0,9 %)  19462  0,67 % Cezi  15 176  (0,6 %)  11623  0,40 % Bežti  6 184  (0,2 %)  5956  0,20 % Gunzebi  972  (0,0 %)  918  0,03 % Ginuhi  525  (0,0 %)  439  0,02 % Hvarši  107  (0,0 %)  526  0,02 % 3. Arči  7  (0,0 %)  6  0,00 %DargiTajā skaitā dargiem radniecīgie kaitagi un kubači 425 526  (16,5 %)  490384  16,85 %Dargi  425 465  '(16,5%)'  490279  16,85% Kubači 57  (0,0 %)  101  0,00 % Kaitagi 4  (0,0 %)  4  0,00 %Kumiki 365 804  '(14,2%)'  431736  14,84%Lezgīni 336 698  '(13,1%)'  385240  13,24%Laki 140 236  (5,4 %)  161276  5,54 %Azerbaidžāņi 111 656  (4,3 %)  130919  4,50 %Tabasarani 110 152  (4,3 %)  118848  4,08 %Krievi 120 875  (4,7 %)  104020  3,57 %Čečeni 87 867  (3,4 %)  93658  3,22 %Nogaji 38 168  (1,4 %)  40407  1,39 %Aguli 23 314  (0,9 %)  28054  0,96 %Rutuli 24 298  (0,9 %)  27849  0,96 %Cahuri 8 168  (0,3 %)  9771  0,34 %Armēņi 5 702  (0,2 %)  4997  0,17 %Tatāri 4 659  (0,2 %)  3734  0,13 %Ebreji 1 478  (0,0 %)  1739  0,06 %Ukraiņi 2 869  (0,1 %)  1511  0,05 %Osetīni 897  (0,0 %)  886  0,03 %Gruzīni 876  (0,0 %)  687  0,02 %Kazahi 619  (0,0 %)  522  0,02 %Persieši 719  (0,0 %)  503  0,02 %Tati  825  (0,0 %)  456  0,02 %Uzbeki 245  (0,0 %)  418  0,01 %Baltkrievi 547  (0,0 %)  290  0,01 %      Kalnu ebreji  1 066  (0,0 %)  196  0,01 %

 Valodas 
Saskaņā ar Dagestānas Republikas konstitūciju valsts valodas ir krievu valoda un visu republikā dzīvojošo tautu valodas. No tām oficiālas valodas statuss ir avāru, agulu, azerbaidžāņu, dargu, kumiku, laku, lezgīnu, nogaju, rutuļu, tabasarāņu, tatu, cahuru un čečenu valodām. Lingua franca Dagestānā līdz padomju laikiem (tāpat kā Ziemeļkaukāzā) bija kumiku valoda, tomēr laika gaitā notika vienmērīga pāreja uz krievu valodu. Dagestānas krievu valoda ir krievu valodas paveids un tā tiek uzskatīta par zema prestiža reģionālo valodu, ko galvenokārt lieto neoficiāli. 

 Pilsētas 

 Karte 

 Atsauces 

 Ārējās saites 


Kategorija:Eirāzija