Maskavas apgabals

Maskavas apgabals () ir viens no Krievijas Federācijas apgabaliem Centrālā federālā apgabala sastāvā. Apgabala centrs ir Maskava, tomēr pati pilsēta neietilpst apgabalā. Ziemeļrietumos un ziemeļos apgabals robežojas ar Tveras apgabalu, ziemeļos — Jaroslavļas apgabalu, ziemeļaustrumos un austrumos ar Vladimiras apgabalu, dienvidaustrumos ar Rjazaņas apgabalu, dienvidos — Tulas apgabalu, dienvidrietumos — Kalugas apgabalu, bet rietumos ar Smoļenskas apgabalu. Maskavas apgabals ir viens no lielākajiem rūpniecības produkcijas ražotājiem Krievijā.

 Vēsture 
13. gadsimtā Zelta Ordas vietvalži krievu kņazistēs bija Vladimiras-Suzdaļas kņazi. 1319. gadā Zelta Ordas hans Muhameds Uzbek-hans iecēla Maskavas kņazu Juriju kā uzticamu vasali par lielkņazu, tā padarot Maskavu par visas Ziemeļaustrumkrievijas politisko centru.

Novājinoties Zelta ordas varai, Maskavas kņazs Vasilijs Dmitrijevičs pēc 1389. gada sevi sāka dēvēt par Maskavas lielkņazu. 
Viņa mazdēls Maskavas lielkņazs Ivans III pakļāva Jaroslavļas kņazisti (1463) un Rostovas kņazisti (1474), uzvarēja Novgorodas Republikas karaspēku un 1478. gadā pievienoja to saviem valdījumiem. 1485. gadā viņam padevās Tveras lielkņaziste, bet 1489. gadā Vjatkas zeme. 1487. gadā viņš uzbruka Kazaņas hanistei un ielika tur hanu par vasali. 1503. gadā Ivans III saviem valdījumiem pievienoja arī Čerņihivas lielkņazisti, Starodubas kņazisti, Novgorodas–Severskas kņazisti un Riļskas kņazisti.
Viņa dēls Maskavas lielkņazs Vasilijs III 1510. gadā likvidēja Pleskavas Republikas neatkarību, vēlāk pakļāva arī Rjazaņas lielkņazisti un Novhorodas-Siverskas kņazisti, 1514. gadā ieņēma Smoļensku. 
1547. gadā viņa dēls Maskavijas lielkņazs Joans IV Briesmīgais kronējās par "Visas Krievijas caru" (Царь всея Руси). 

1708. gadā cars Pēteris I nodibināja Maskavas guberņu. 1851. gadā uzbūvēja dzelzceļa līniju Maskava–Pēterburga, bet 1862. gadā Maskava–Ņižņijnovgoroda.
1929. gadā izveidoja Maskavas apgabalu.

 Ģeogrāfija 
Atrodas Austrumeiropas līdzenumā. Apgabala ziemeļos un rietumos — Smoļenskas-Maskavas augstiene, bet austrumos — purvainā Meščeras zemiene. Klimats mēreni kontinentāls. Vidējā temperatūra janvārī ir –10 °C, bet jūlijā — +17 °C. Visas apgabala upes ietilpst Volgas baseinā. Lielākās upes - Volgas pieteka Oka ar pietekām Maskavu un Protvu.

 Iedzīvotāji 
Kopējais iedzīvotāju skaits apgabalā ir 6 672 773 (2008) (6 645 672 — 2007, 6 628 107 — 2006). Vidējais apdzīvojuma blīvums ir 145,7 cilv./km2 (2008) — vislielākais no visiem reģioniem, galvenokārt tāpēc, ka tajā liela daļa iedzīvotāju dzīvo pilsētās — 80,4 % (2008). Vislielākais tas ir Maskavas tuvumā, bet vismazākais - rajonos, kuri atrodas tālāk no Maskavas - tikai ap 20 cilv./km2.

Lielākās etniskās grupas
 Tautība  Iedzīvotāju skaits krievi 6022763 ukraiņi 147808 tatāri 52851 baltkrievi 42212 armēņi 39660 mordovieši 21856 azerbaidžāņi 14651 čuvaši 12530 moldāvi 10418 ebreji 9899 gruzīni 9888 vācieši 4607 uzbeki 4183 baškīri 3565 tadžiki 3404 korejieši 3232 kazahi 2493 osetīni 2389 lezgīni 2130 čečeni 1941 grieķi 1850 udmurti 1847 bulgāri 1511 čigāni 1511 avāri 1242 lietuvieši 1172 nav zināma tautība 172090


 Pilsētas 
Senākā apgabala pilsēta ir Volokolamska (dibināta 1135. gadā, agrāk nekā Maskava).
PSRS laikos ap Maskavu uzcēla zinātnes pilsētas (наукоград), kas parasti ir militāras nozīmes pētniecības centri - Žukovska (aviācijas pētniecība), Kļimovska (ieroču rūpniecība), Reutova (raķešbūvniecība), Koroļova (kosmiskās tehnoloģijas), Černogolovka (fizika un ķīmija), Dubna (atomenerģētika). Apgabalā atrodas Krievijas kosmisko kuģu (Koroļovā) un kara pavadoņu (Krasnoznamenskā) vadības centri.

Apgabala pilsētā Sergijevposadā atrodas Krievijas pareizticīgo baznīcas svarīgākais klosteris - Trejādības-Sergija laura (Троице-Сергиева лавра).

Lielākās pilsētas pēc iedzīvotāju skaita

 Pilsēta Iedzīvotāju skaits Balašiha 188 700 Himki 183 600 Podoļska 180 000 Koroļova 174 600 Mitišči 163 400 Ļuberci 159 000 Kolomna 148 000 Elektrostaļa 145 800 Odincova 129 000 Serpuhova 123 800 Žeļeznodorožnija 122 600 Orehovozujeva 121 700 Noginska 115 800 Ščolkova 112 800 Sergijevposada 109 300 Žukovska 103 100 Krasnogorska 99 500 Puškina 97 700 Voskresenska 90 600 Domodedova 84 900 Ramenska 82 300 Reutova 81 600 Kļina 81 500 Dolgoprudnija 80 500 Čehova 73 600 Narofominska 71 400 Lobņa 68 400 Jegorjevska 66 800 Stupina 66 500 Dmitrova 62 300 Dubna 62 200 Pavlovskijposada 61 400 Solņečnogorska 56 700 Ivantejevka 55 700 Kļimovska 55 700 Vidnoje 53 700 Frjazina 52 600 Litkarina 51 700

 Karte 

 Ārējās saites 

Kategorija:Krievijas Federācijas apgabali