Siņdzjana

Siņdzjana (, Xīnjiāng) vai Šindžana (, Shinjang), pilns nosaukums — Siņdzjanas Uiguru autonomais reģions (, Xīnjiāng Wéiwú'ěr Zìzhìqū; , Shinjang Uyghur Aptonom Rayoni), ir viena no Ķīnas Tautas Republikas piecām nacionālajām mazākumtautību pirmās pakāpes administratīvajām vienībām. Tā ir plaša, reti apdzīvota teritorija, kas aizņem aptuveni sesto daļu Ķīnas valsts ziemeļrietumos. Siņdzjana robežojas ar Tibetas autonomo reģionu dienvidos, Cjinhai un Gaņsu provincēm dienvidaustrumos, Mongoliju ziemeļaustrumos, Krievijas Federāciju ziemeļos, Kazahstānu, Kirgizstānu, Tadžikistānu un Afganistānu rietumos, Pakistānu un Indiju dienvidrietumos. Reģiona galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Urumči.

21. gadsimta otrajā dekādē Ķīnas Tautas Republikas valdība Ķīnas komunistiskās partijas vadībā ir ieviesusi stingru sabiedrības kontroli, kas kulminējusies ar lielas reģiona iedzīvotāju daļas ieslodzīšanu pāraudzināšanas nometnēs. Šo tendenci aktīvi kritizē cilvēktiesību aizstāvji, apsūdzot Ķīnas valdību genocīdā.

 Administratīvais iedalījums 
Siņdzjana administratīvi iedalīta 14 prefektūras līmeņa administratīvi teritoriālajās vienībās: divas prefektūras līmeņa pilsētas (reģiona centrs Urumči un Karamaja), septiņas prefektūras un piecas autonomās prefektūras, tajā skaitā Iles Kazahu autonomā prefektūra, kurai pakļautas divas no septiņām prefektūrām. Prefektūras līmeņa vienības tālāk iedalītas 11 rajonos, 22 apriņķa līmeņa pilsētās, 62 apriņķos un sešos autonomajos apriņķos. Septiņas no apriņķa līmeņa pilsētām nepieder ne pie vienas no prefektūras līmeņa administratīvajām vienībām un tās faktiski pārvalda saimnieciski militāra organizācija Siņdzjanas Rūpniecības un būvniecības korpuss.

 Siņdzjanas Uiguru autonomā reģiona pirmā līmeņa iedalījums 450px|Siņdzjanas Uiguru autonomā reģiona karte Numurskartē Nosaukums Centrs Uiguru Ķīniešu Iedzīvotāji (2010)— Subprovinces nozīmes autonomā prefektūra — 1 Iles Kazahu autonomā prefektūra Kuldža Ili Qazaq Aptonom Oblasti 伊犁哈萨克自治州Yīlí Hāsàkè Zìzhìzhōu 2 482 627 — Prefektūras līmeņa pilsētas — 2 Urumči Tiaņšaņa Ürümchi Shehri 乌鲁木齐市Wūlǔmùqí Shì 3 110 280 3 Karamaja Karamaja Qaramay Shehri 克拉玛依市Kèlāmǎyī Shì 391 008— Prefektūras — 4 Altaja prefektūrapakļauta Iles prefektūrai Altaja Altay Wilayiti 阿勒泰地区Ālètài Dìqū 526 980 5 Tarbagatajas prefektūrapakļauta Iles prefektūrai Čečeka Tarbaghatay Wilayiti 塔城地区Tǎchéng Dìqū 1 219 212 6 Turpanas prefektūra Turpana Turpan Wilayiti 吐鲁番地区Tǔlǔfān Dìqū 622 679 7 Kumulas prefektūra Kumula Qumul Wilayiti 哈密地区Hāmì Dìqū 572 400 8 Kašgaras prefektūra Kašgara Qeshqer Wilayiti 喀什地区Kāshí Dìqū 3 979 362 9 Aksu prefektūra Aksu Aqsu Wilayiti 阿克苏地区Ākèsū Dìqū 2 370 887 10 Hotenas prefektūra Hotena Xoten Wilayiti 和田地区Hétián Dìqū 2 014 365— Autonomās prefektūras — 11 Bortalas Mongoļu autonomā prefektūra Bortala Börtala Mongghul Aptonom Oblasti 博尔塔拉蒙古自治州Bó'ěrtǎlā Měnggǔ Zìzhìzhōu 443 680 12 Čandzji Hueju autonomā prefektūra Čandzji Sanji Xuyzu Aptonom Oblasti 昌吉回族自治州Chāngjí Huízú Zìzhìzhōu 1 428 592 13 Kizilsū Kirgīzu autonomā prefektūra Artuša Qizilsu Qirghiz Aptonom Oblasti 克孜勒苏柯尔克孜自治州Kèzīlèsū Kē'ěrkèzī Zìzhìzhōu 525 599 14 Bajangolas Mongoļu autonomā prefektūra Korla Bayingholin Mongghul Aptonom Oblasti 巴音郭楞蒙古自治州Bāyīnguōlèng Měnggǔ Zìzhìzhōu 1 078 492— Apriņķa līmeņa pilsētas  —(Siņdzjanas Rūpniecības un būvniecības korpusa tiešā pārvaldē) 15 Šihedzi  Shixenze Shehri 石河子市Shíhézǐ Shì 635 582 16 Udzjacjui  Wujachu Shehri 五家渠市Wǔjiāqú Shì 72 613 17 Tumšuka  Tumshuq Shehri 图木舒克市Túmùshūkè Shì 147 465 18 Arala   阿拉尔市Ālā'ěr Shì 166 205 19 Beituņa  Beatün Shehiri 北屯市Běitún Shì 76 300 20 Tiemeņguaņa  Bashegym Shehiri 铁门关市Tiĕménguān Shì 50 000 21 Šuanhe  Qoshögüz Shehiri 双河市Shuānghé Shì 53 800


 Demogrāfija 
Siņdzjanas pamatiedzīvotāji ir uiguri un province tiek uzskatīta par Ķīnas tirdzniecības un energotirgus logu uz Vidusāziju. Reģionā ir arī bagātas gāzes un derīgo izrakteņu atradnes un auglīgas lauksaimniecības zemes.

Gandrīz puse no Siņdzjanas reģiona 20 miljonus lielā iedzīvotāju kopskaita joprojām ir uiguri, tomēr reģionā tiek iepludināts aizvien lielāks etnisko ķīniešu skaits. Ja 1949. gadā ķīniešu īpatsvars Siņdzjanā bija seši procenti, tad šobrīd tas jau pārsniedzis 40%. Lielākā daļa uiguru ir musulmaņi un rakstībā viņi izmanto arābu alfabētu. Reģiona ietvaros izveidotas vairākas otrās un trešās pakāpes nacionālās autonomijas kazahiem, kirgīziem, mongoļiem, huejiem, pamiriešiem un citām mazākumtautībām.

Siņdzjanā pagājušā gadsimta trīsdesmitajos un četrdesmitajos gados neilgus laika posmus pastāvēja uiguru valsts, kas pazīstama kā Austrumturkestānas Republika. Taču 1949. gadā tā tika varmācīgi iekļauta komunistiskās Ķīnas sastāvā.

Uiguri apsūdz Pekinu centienos iznīdēt viņu savdabīgo kultūru, un pēdējā laikā provincē arvien biežāk uzliesmo vardarbīgi incidenti, kuros Ķīnas varasiestādes vaino uiguru separātistus un islāmistus.

 Tautības 
 Siņdzjanas etniskās grupas (2000) Tautība  Skaits  Procenti Uiguri  8 345 622 45,21  Ķīnieši (haņi)  7 489 919  40,58  Kazahi 1 245 023  6,74 Hueji  839 837 4,55 Kirgīzi 158 775 0,86 Mongoļi  149 857  0,81 Dunsjani  55 841 0,30 «Tadžiki» (pamirieši)  39 493 0,21 Sibe  34 566 0,19 Mandžūri  19 4930,11  Tudzja  15 787 0,086 Uzbeki  12 096 0,066 Krievi  8935  0,048 Meo (hmongi)  7006 0,038 Tibetieši  6153 0,033 Džuani  5642 0,031 Dauri  5541 0,030 Tatāri  4501 0,024 Salari  3762  0,020

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Ķīnas autonomie reģioni
Kategorija:Uiguri