Melburna

Melburna (, būnvurrungu/voivurrungu: Naarm) ir otrā lielākā Austrālijas pilsēta un Viktorijas štata galvaspilsēta. Melburnā un tās aglomerācijā dzīvo apmēram 70% jeb 5,1 miljoni štata iedzīvotāju (2019. gada dati).3218.0 - Regional Population Growth, Australia, 2018-19, Australian Bureau of Statistics, 2020. gada 25. martā. Skatīts: 2020. gada 5. maijā. Atrodas valsts dienvidaustrumos pie Basa šauruma Portfilipas līča krastos. Cauri pilsētai tek Jaras upe.

Bieži saukta par Austrālijas parku un kultūras galvaspilsētu, jo izceļas ar lielu parku un kultūras iestāžu daudzumu. Melburna ir dzimtene Austrālijas filmu studijai, Austrālijas televīzijai, Austrālijas impresionisma mākslas kustībai un dažādām kultūras iestādēm.

Ekonomikā pazīstama kā kompāniju Telstra, BHP Group, Rio Tinto, National Australia Bank galvenās mītnes vieta. Pilsētā atrodas Toyota un Holden autorūpnīcas (rūpnīcas slēgtas 2016.—2017. gadāGM-Holden Port Melbourne Plant, GM Authority. Skatīts 2020. gada 5. maijā.). Melburnā atrodas lielākā osta Austrālijā. Pilsētā atrodas arī lielākais tramvaja tīkls pasaulē.Facts & figures, Yarra Trams. Skatīts: 2020. gada 5. maijā.

Pilsētas iedzīvotāju etniskais sastāvs ir visai raibs — apmēram 25% iedzīvotāju ir dzimuši ārpus Austrālijas.

No 1901. gada līdz 1927. gadam, kad tika izveidota Austrālijas valsts, Melburnā atradās Austrālijas pagaidu valdība.

 Vēsture 

Dibināta 1835. gadā; līdz 19. gadsimta vidum tā bija neliela pilsētiņa, tad sākās Viktorijas Zelta drudzis, un jau 1865. gadā Melburna bija lielākā Austrālijas pilsēta. 19. gadsimta 80. gados Melburna bija viena no lielākajām pilsētām Britu impērijā, un turpināja strauji attīstīties. Tomēr 19. gadsimta beigās attīstība palēninājās ekonomiskās krīzes dēļ.

No 1901. gada līdz 1927. gadam tā bija Austrālijas galvaspilsēta; vēlāk par galvaspilsētu kļuva jaunuzceltā Kanbera. Otrā pasaules kara laikā no 1942. līdz 1944. gadam Melburna bija Sabiedroto Klusā okeāna reģiona galvenā štāba vieta. Kara gados Melburna kļuva par Austrālijas galveno rūpniecības centru.

Pēc kara pilsētas iedzīvotāju skaits palielinājās, jo šeit ieplūda daudz imigrantu no izpostītās Eiropas. 1956. gadā šeit notika olimpiskās spēles.

 Klimats 

Melburnas klimats ir labi pazīstams ar savu mainīgumu. Frāze "četri gadalaiki vienā dienā" ir raksturīga Melburnas kultūras sastāvdaļa. Melburnā ziemas laikā ir vēsāks, nekā pārējās Austrālijas pilsētās. Temperatūras absolūtais minimums ir 4,4 °C, kas tika novērots 1901. gada 4. jūlijā. Tomēr sniegs Melburnā ir ļoti reta dabas parādība. Pēdējās reģistrētās snigšanas dienas ir 1986. gada 25. jūlijs, kā arī 2005. gada 10. augusts un 2006. gada 15. novembris. Nopietna sniegputeņa Melburnā nav bijis kopš 1951. gada. Daudz biežāk ziemas laikā var novērot salnu un miglu. Pavasarī melburnieši parasti var baudīt siltu laiku un skaidras debesis. Raksturīgas pazīmes Melburnas vasarā ir sauss laiks un ilgstošs karstums ar temperatūru līdz pat 40 °C. Karstuma rekords tika sasniegts 1939. gada 13. janvārī, kad termometra stabiņš visā Austrālijā piedzīvotā 4 dienu karstuma vilnī sasniedza atzīmi 45,6 °C.

2006. gadā tāpat kā visa Austrālija arī Melburna piedzīvoja rekordsausu gadu. Septembrī un oktobrī, parasti vismitrākajos mēnešos gadā, nebija nevienas dienas ar lietu.

 Demogrāfija 

Mūsdienās Melburna ir daudzkulturāla lielpilsēta. Gandrīz ceturtā daļa pilsētas iedzīvotāju ir ārzemnieki, kas pārstāv vairāk kā 230 valstis un runā 180 dažādās valodās. Viktorijas zelta drudža gados, 19. gadsimta vidū, pilsētas iedzīvotāju skaits sāka strauji palielināties. 1865. gadā Melburna iedzīvotāju skaita ziņā apsteidza līdz tam lielāko Austrālijas pilsētu Sidneju, tomēr jau 20. gadsimta sākumā Melburna un Sidneja bija vienāda lieluma pilsētas un gadu pēc Austrālijas federalizācijas 1902. gadā Sidneja kļuva par Austrālijas lielāko urbanizēto teritoriju.

 Cilvēki 

Melburnā dzimuši:

 Eriks Bana (Eric Bana, 1968–) — aktieris
 Keita Blanšeta (Cate Blanchett, 1969–) — aktrise
 Endrū Boguts (Andrew Bogut, 1984–) — basketbolists
 Brodija Della (Brody Dalle, 1979–) — mūziķe
 Alans Džounss (Alan Jones, 1946–) — Formula 1 pilots
 Džons Kerjū Eklss (John Carew Eccles, 1903–1997) — neirofiziologs
 Marks Evanss (Mark Evans, 1956–) — mūziķis
 Marks Filipousiss (Mark Philippoussis, 1976–) — tenisists
 Flī (1962–) — rokmūziķis
 Reičela Grifitsa (Rachel Griffiths, 1968–) — aktrise
 Žermēna Grīra (Germaine Greer, 1939–) — feministe
 Stīvens Hukers (Steve Hooker, 1982–) — vieglatlēts
 Pets Kešs (Pat Cash, 1965–) — tenisists
 Džonijs Logans (Johnny Logan, 1954–) — mūziķis
 Ruperts Mērdoks (Rupert Murdoch, 1931–) — uzņēmējs
 Danija Minoga (Dannii Minogue, 1971–) — mūziķe
 Kailija Minoga (Kylie Minogue, 1968–) — mūziķe
 Pīters Normens (Peter Norman, 1942–2006) — vieglatlēts
 Fils Rads (Phil Rudd, 1954–) — mūziķis
 Pīters Singers (Peter Singer, 1946–) — filozofs
 Marks Viduka (Mark Viduka, 1975–) — futbolists
 Džons Viljamss (John Williams, 1941–) — ģitārists
 Gofs Vitlems (Gough Whitlam, 1916–2014) — politiķis

 Atsauces 

 Ārējās saites