Laptevu jūra

Laptevu jūra (, ) ir Ziemeļu Ledus okeānam piederīga malas jūra Krievijas Federācijas ziemeļos. 

 Nosaukums 
Kopš 16. gadsimta dažādos avotos dēvēta par Tatāru jūru, Ļenas jūru, Sibīrijas jūru un Ledus jūru. 
1883. gadā Fritjofs Nansens to nosauca par Nordenšelda jūru, 1913. gadā Krievijas ģeogrāfijas biedrība ierosināja to pārdēvēt Laptevu vārdā par godu brālēniem Dmitrijam un Haritonam Lapteviem. Tikai 1935. gadā PSRS valdība oficiāli ieviesa jauno nosaukumu.

 Robežas 
Ziemeļos atrodas Ziemeļu Ledus okeāns, austrumos — Jaunsibīrijas salas un Ļahova salas. Dmitrija Lapteva šaurums starp Ļahova salām un Sibīrijas piekrasti savieno ar austrumos esošo Austrumsibīrijas jūru. Dienvidos atrodas Sibīrijas krasts, dienvidaustrumos — Janas līcis, dienvidrietumos — Taimiras pussalas austrumu piekraste. Rietumos atrodas Severnaja Zemļa; Viļkicka šaurums Laptevu jūru savieno rietumos esošo Karas jūru.

 Vispārējs apraksts 
Kuģojama augustā un septembrī. Lielākais dziļums atrodas jūras ziemeļu daļā, kur beidzas kontinentālais šelfs un sākas okeāniskā dzelme, lielākais izmērītais dziļums ir 3385 metri. Tomēr caurmērā jūra ir salīdzinoši sekla — līdz 50 metrus dziļa, vidējais dziļums — 540 metri. Ūdens virsējā slāņa temperatūra ziemā ir no 0,8 °C līdz -1,8 °C, vasarā — no -1,5 °C līdz 8-15 °C, sāļums — no 1—2 ‰ pie upju ietekām līdz 25—35 ‰ ziemeļu daļā.

Laptevu jūrā ieplūst lielākā Austrumsibīrijas upe Ļena, kas veido ļoti lielu deltu. Dienvidrietumos jūrā ieplūst Hatanga, kas veido plašu, līcim līdzīgu estuāru — Hatangas līci. Citas lielākās jūrā ieplūstošās upes ir Anabara, Oļeņoka, Omoloja un Jana. Kontinenta piekraste stipri izrobota, lielākie līči ir Janas līcis, Buorhajas līcis, Oļeņokas līcis un Anabaras līcis.

 Iedzīvotāji 
Jūras piekraste mazapdzīvota. Tās aborigēnie iedzīvotāji ir evenki, eveni, dolgani, jukagiri un jakuti. 20. gadsimtā ieceļoja krievi. Vienīgas pastāvīgās apdzīvotās vietas ir ostas pilsētciemats Tiksi, kā arī Naibas, Bikovskas, Ustjoļeņokas un Jukagiras ciemi. Ārpus Tiksi galvenā iedzīvotāju nodarbošanās ir zveja, medības un ziemeļbriežu audzēšana. 

Jūras krastos ierīkotas vairākas darbojošas vai slēgtas polārstacijas (Mispesčanija, Malijtaimira, Misčeļuskina, Ostrovsamuila, Andreja, Buhta Prončiščevoja, Nordvika, Anabara, Terpjaitumsa, Ustjoļeņoka, Dunaja, Sagastira, Antipinskaja, Ostrovsamoilovskija, Habarova, Ļena-Nordenšelda, Bikovmisa, Tiksi, Muostaha, Stolbovoja, Svjatojnosa, Kigiļaha, Saņņikova, Ostrovkoteļnija), kā arī militārās infrastruktūras objekti, tajā skaitā militārā bāze Severnij Kļever Koteļnijas salā.

 Galerija 

 Ārējās saites 

Kategorija:Ziemeļu Ledus okeāns
Kategorija:Jūras
Kategorija:Krievijas jūras
Kategorija:Jakutija
Kategorija:Krasnojarskas novads
Kategorija:Laptevu jūra