Barkavas pagasts

Barkavas pagasts ir viena no Madonas novada administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos. Robežojas ar sava novada Ošupes, Praulienas,  Mētrienas, Indrānu, Murmastienes un Varakļānu pagastiem, kā arī Rēzeknes novada Nagļu pagastu un Dekšāres pagastu. 

 Daba 
Pagasts atrodas Austrumlatvijas zemienes Lubāna līdzenumā, rietumu daļa — Jersikas līdzenumā. Reljefs izteikti līdzens, augstākais punkts — 116,3 m austrumos no Stalīdzāniem. Pagasta teritorijā atrodas Teiču purvs un četri mazāki purvi: Saukas purvs, Salenieku purvs, Lielsalas purvs un Radžēļu purvs. Pagasta kopējā platība ir 18 791 ha. No tiem 5239,8 ha aizņem meži un 9062 ha lauksaimniecības zeme.

 Hidrogrāfija 
 Ūdenstilpes 
Grāna ezers, Ķeiķu ezers, Lubāns, Pieslaistes ezers, Puntes ezers.

 Ūdensteces 

 Mežu masīvi un purvi 
Dūtsolas pūrs, Radžēļu purvs, Riste, Lielā sala, Lielsalas purvs, Mindaugas purvs, Saukas purvs, Siena purvs, Šķobri, Teiču purvs, Zaļā sala, Zvirgzdājs.

 Dabas aizsardzība 
Barkavas novadā atrodas daļa no Teiču rezervāta, daļa no dabas lieguma Barkavas ozolu audze, daļa no dabas lieguma Lubāna mitrājs, dabas liegums Lielsalas purvs.

 Vēsture 
Pirmās ziņas par Barkavas pagastu kā administratīvo teritoriju atrodamas kopš 1866. gada. 1873. gadā tas tika apvienots ar Murmastienes pagastu. 1935. gadā Rēzeknes apriņķa Barkavas pagasta platība bija 277,2 km² un tajā dzīvoja 5235 iedzīvotāji. 

 Muižas 
Pēc 1920. gada agrārās reformas toreizējā Barkavas pagasta teritorijā esošās muižas tika sadalītas jaunsaimniecībās Latviešu konversācijas vārdnīcas I. sējuma 1839 slejas. Rīga, 1927.-1928. gads: 
 Barkavas muiža (3623 ha) - 580 zemnieku saimniecībā, muižas kungu mājā iekārtoja slimnīcu,
 Murmastienes muiža (2153 ha) - 314 zemnieku saimniecībās.

Vēlāko administratīvo pārmaiņu dēļ tagadējā Barkavas pagasta teritorijā atrodas vienīgi bijušās Barkavas muižas centrs. 

 Teritoriālās izmaiņas 
1945. gadā pagastā izveidoja Barkavas, Borbaļu, Čeržinieku, Murmastienes un Sumenieku ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Barkavas ciems ietilpis Viļānu apriņķī (1947-1949) un Varakļānu (1949-1956) un Madonas (pēc 1956. gada) rajonos. Barkavas ciemam 1951. gadā pievienoja likvidētā Čeržinieku ciema kolhoza «Arājs» teritoriju, 1954. gadā — likvidēto Sumenieku ciemu, 1977. gadā — daļu likvidētā Saikavas ciema. 

1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Barkavas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Madonas novadā.

 Kultūras pieminekļi 
Barkavas katoļu baznīca
Lisiņas pilskalns
Malmutas apmetne II
Aizkārkles senkapi
Malmutas apmetne I

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.OSP

 Apdzīvotās vietas 
 Ciemi 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Barkava (pagasta centrs) un Stalīdzāni.

 Skrajciemi 

 Savrupenes 

 Ievērojamas personības 
 Ēvalds Mugurēvičs (1931-2018) — vēsturnieks un arheologs

 Saimniecība 
 Transports 

 Izglītība un kultūra 

 Atsauces 

Kategorija:Vidzeme
Kategorija:Latgale
Kategorija:Madonas novada pagasti