Stonhendža

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q39671"
}

Stonhendža (, ) ir neolīta un bronzas laikmetā veidots arheoloģiskais piemineklis Viltšīrā, Apvienotajā Karalistē. Tā atrodas 3 km uz rietumiem no Eimberijas pilsētas, aptuveni 13 km attālumā uz ziemeļiem no Solsberijas. Stonhendža ir veidota no aplī izvietotiem milzīgiem akmens bluķiem. Stonhendža ir veidojusies ilgstošā laika posmā, no 3100. gada p.m.ē. līdz 1600. gadam p.m.ē. Stonhendža, pēc daļas zinātnieku domām, ir veidota kā senais Mēness un Saules kalendārs. Šo akmeņu izvietojums pieļauj, ka noteiktā laikā Saule spīd starp noteiktiem akmeņiem. 1986. gadā Stonhendža, kā arī tās tuvumā esošā Eivberija un citi apkārtējie pieminekļi tika iekļauti UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Astronomiski nozīmīgās dienās pie Stonhendžas pulcējas moderno pagānisko kultu aktīvisti.

 Struktūra un apkārtne 
Stonhendža ir veidota no aplī izvietotiem milzīgiem smilšakmens bluķiem. Stonhendža tapa trīs posmos laikā no 3100. gada p.m.ē. līdz 1600. gadam p.m.ē. Arheologi domā, ka apkārtējais zemes valnis un grāvis ir veidoti ap 3100. gadu p.m.ē., bet stāvošie akmeņi tika uzcelti laika periodā no 2400. un 2200. gadu p.m.ē. Joprojām nav skaidrības, kā tieši šos akmeņus attransportēja uz pašreizējo Stonhendžas vietu, it īpaši tāpēc, ka tas bija pirms riteņa izgudrošanas.

Stonhendžas apļa iekšpusē ir atrodami mazāki akmens bluķi, kuru masa ir no 2 līdz 5 tonnām. Tie tiek saukti par "zilajiem akmeņiem", jo ir zilganā krāsā, kad kļūst mitri. 30 no šiem akmeņiem ir no diabaza, 5 ir no riolīta, vēl citi 5 ir no dažādiem magmatiskajiem iežiem, bet pēdējie 3 ir no smilšakmens. Tiek pieļauts, ka šie akmeņi ir vesti no mūsdienu Velsas teritorijas, aptuveni 220 km attāluma.

Vēl apļa iekšpusē pa perimetru ir atrodamas 56 mazas bedrītes (tiek sauktas arī par Obrija bedrēm), kuras, iespējams, izmantotas astronomiskiem mērījumiem. Tajās ievietoja koka vai akmens stabus, kas ļāva sekot līdzi debess ķermeņu kustībām.

Netālu no Stonhendžas atrodas pārslogota automaģistrāle A303, kuru pēc gadiem ilgiem tiesu strīdiem 2024. gadā galīgi izlēma ieslēpt tunelī.

 Atsauces 

 Ārējās saites 
English Heritage lapa

Kategorija:Megalītiskās būves
Kategorija:Neolīts
Kategorija:Bronzas laikmets
Kategorija:Anglijas vēsture
Kategorija:UNESCO Pasaules mantojuma vietas Lielbritānijā
Kategorija:Lielbritānijas arheoloģiskie pieminekļi