Afrikandu valoda

Afrikandu valoda (afrikaans), saukta arī par afrikaneru valodu, afrikānsu, būru valodu (no  — 'zemnieks'), Kāpas holandiešu valodu, ir rietumģermāņu valoda, viena no Dienvidāfrikas Republikas valsts valodām. Afrikandu valodā runā vairāk nekā  cilvēku Dienvidāfrikā, Namībijā, ASV, Lielbritānijā, Austrālijā, Zimbabvē, Botsvānā, Vācijā, Lesoto, Svatini un citās valstīs. Tā ir dzimtā valoda 76% Dienvidāfrikas «krāsaino» un 61% baltādaino iedzīvotāju (galvenokārt afrikaneriem).

Afrikandu valoda cēlusies pamatā no holandiešu (nīderlandiešu) valodas sintēzē ar franču, angļu, vācu, arī malajiešu un āfrikāņu valodām. Afrikandu valodai ir vienkāršota gramatiskā uzbūve. Afrikandu valodā lietvārdiem nav dzimšu, nav locījumu. Darbības vārdiem nav konjugāciju. Darbības izteiksmei tiek lietoti tikai trīs laiki: viens tagadnē, viens pagātnē un viens nākotnē.

Afrikandu valoda sāka veidoties 17. gadsimtā, kad Nīderlandes Austrumindijas kompānija sāka kolonizēt teritoriju Āfrikas galējos dienvidos pie Labās Cerības raga (holandiešu Kaap van Goede Hoop), kuru nosauca par Kāpas koloniju (Kaapkolonie). Kāpas kolonijā ieradās kolonisti ne vien no Holandes, bet arī no tās kaimiņzemēm, tādēļ radās jauns holandiešu valodas dialekts. Pirmie laikraksti afrikandu valodā tika izdoti Lielās būru pārceļošanas laikā 19. gadsimta pirmajā pusē. No 1925. gada afrikandu valoda kļuva par Dienvidāfrikas Savienības un bijušās Vācu Dienvidrietumu Āfrikas (tagadējās Namībijas) valsts valodu (nomainot nīderlandiešu valodu) līdzās angļu valodai.

 Afrikandu valodas grafēmas 
 Grafēma  IPA  Piemēri a    appel ('ābols') aa    aap ('pērtiķis') aai    draai ('pagrieziens') ai    baie ('daudz') b    boom ('koks') c  ,   (atrodams galvenokārt aizguvumos; agrāk izrunāja pirms 'e', 'i' vai 'y'; parādās daudzksaitļa formā -ici, kā daudzskaitļa forma medikus (mediķis), medici) ch  , ,   chirurg ('ķirurgs'; , parasti 'sj' tiek lietots), chemie ('ķīmija'; ), chitien ('hitīns'; ). Atrodams tikai aizguvumos un īpašvārdos d   dae ('dienas'), dag ('diena') dj    djati ('tīkkoks') (izmanto pierakstot aizguvumus) e  , ,   bed (), ete (), se () ê    sê ('sacīt') ê    nê? ('jā?' vai 'labi?') ë    oë ('acis') ee    weet ('zināt'), eet ('ēst'), een ('viens') eeu    sneeu ('sniegs'), eeu, ('gadsimts') ei    Mei ('maijs") eu    seun ('dēls') f    fiets ('divritenis') g   goed ('labs'), geel ('dzeltens') gh    gholf ('golfs'), atrodams tikai aizguvumos h    hael ('svēts'), hond ('suns') i    kind ('bērns') ink ('tinte') ie    iets ('kaut kas') j    jonk ('jaunietis') k    kat ('kaķis'), kan ('varēt') l    lag ('smiekli') m    man ('cilvēks') n    nael ('nagla') ng    sing ('dziedāt') o    op ('uz' vai 'augšā') ô    môre ('rītdiena') oe    boek ('grāmata'), koel ('vēss') oei    koei ('govs') oi    mooi ('skaists') dažreiz raksta 'oy' aizguvumos un uzvārdos oo    oor ('auss') ooi    nooi ('maza meitene') ou    oupa ('vectēvs') p    pers ('violets') q    (atrodams tikai aizguvumos) r    rooi ('sarkans') s    ses ('seši') sj    sjaal ('lakats') t    tafel ('galds') tj  ,   u    kus ('krasts') û    brûe ('bridges') ui    uit ('ārā') uu    uur ('stunda') v    vis ('zivs'), vir ('priekš') w    water ('ūdens') x    xifoïed ('zobenveidīgs') y    byt ('dzēliens') z    Zoeloe ('zulu'). atrodams tikai onomatopejās un aizguvumos

 Atsauces 

Kategorija:Rietumģermāņu valodas
Kategorija:Dienvidāfrikas valodas
Kategorija:Namībijas valodas
Kategorija:Ģermāņu valodas