Rīgas "Dinamo" (1946—1995)

Rīgas Dinamo bija hokeja meistarkomanda Latvijas PSR un Latvijā, kas ar dažādiem nosaukumiem pastāvēja no 1946. līdz 1995. gadam. Komandas bāze atradās Rīgā un mājas spēles aizvadīja Rīgas Sporta pilī.

 Vēsture 
 1946.—1968. gadā 
1946. gadā "Rīgas Dinamo" debitēja pirmajā PSRS čempionātā, kur sacentās ar 11 citām komandām, izcīnot ceturto vietu. 1949. gadā to pārdēvēja par Rīgas "Daugavu".

Ar mainīgām sekmēm komanda spēlēja PSRS augstākajā līgā līdz 1963. gadam, tad no 1964. līdz 1973. gadam cīnījās PSRS otrās un trešās līgas turnīros. 1967. gadā "Daugava" bija 2. līgas pēdējā vietā un no priekšpēdējās vietas to šķīra 19 punkti (sezonas gūto un zaudēto vārtu starpība bija 115:204). Šajā laikā rezultatīvākais komandas spēlētājs bija Elmārs Bauris.

 1968.—1991. gadā 

Būtiskas pārmaiņas komandā notika 1968. gadā, kad Latvijas PSR valdība nolēma, ka hokejs varētu būt reprezentatīvs sporta veids, kuru jāatbalsta. Klubu pārdēvēja atkal par "Rīgas Dinamo", no Maskavas uzaicināja jaunu un ambiciozu treneri V. Tihonovu, kurš bija apņēmies piecu gadu laikā komandu ievest augstākajā līgā. 1970. gadā Rīgā atklāja pirmo slēgto mākslīgā ledus arēnu — “Rīgas Sporta pili”, kas ievērojami uzlaboja sportistu treniņu apstākļus (līdz tam gan treniņi, gan spēles notika zem klajas debess). Kaut sportisti bija amatieri un katrs kur strādāja pamatdarbā, tika ieviests regulārs atalgojums par spēlēšanu klubā: 200-300 rubļu (plus 100 rubļu prēmija par uzvaru).

Tā kā laba līmeņa vietējo hokejistu bija maz, treneris sāka importēt spēlētājus no PSRS - te ieradās Vjačeslavs Nazarovs, Aleksandrs Klinšovs, Pjotrs Vorobjovs u.c. 1970. gados komandā vidēji 12 spēlētāji bija no citurienes un tikai kādi 8 bija vietējie hokejisti. Komanda spēlēja tikai ar divām pilnībā nokomplektētām maiņām, pamatsastāvā iekļaujot arī talantīgākos juniorus (piemēram, 1973. gadā tobrīd tikai 16 gadus veco Helmutu Balderi). Tā kā spēlētāju deficīta dēļ nevarēja nokomplektēt pilnvērtīgu trešo maiņu, Tihonovs ieviesa spēli četrās maiņās - vienas spēcīgas vietā laukumā laida divas vājas īsākā laika posmā, - kas izrādījās ļoti veiksmīgi: spēles otrajā pusē hokejisti saglabāja vairāk spēku un spēlēja ātrāk par pretiniekiem. Vēl viens Tihonova jaunievedums bija kopīga spēļu videoierakstu analīze. Tika ieviesta strikta disciplīna, par treniņu kavēšanu un alkohola lietošanu pat ārpus treniņu procesa spēlētājus sodīja (piemēram, V. Hatuļevu pat padzina no kluba par dzeršanu, kaut viņš bija spēcīgākais aizsargs komandā). Komandas vasaras sporta nometnes bija Kandavā, kur viņi dzīvoja prom no ģimenēm kazarmu režīmā, maksimāli trenējoties.

Jau 1968. gadā komanda izcīnīja 3. vietu otrajā līgā, bet 1969. gadā izcīnīja 1. vietu, pārceļoties uz pirmo līgu. 1972. gadā Rīgas "Dinamo" izcīnīja 1. vietu pirmajā līgā - apsteidzot tuvākos pretiniekus par 20 punktiem, - un ieguva tiesības spēlēt PSRS augstākajā līgā. Šajā laikā slavenākā Rīgas "Dinamo" spēle notika 1977. gada 23. februārī, kad rīdzinieki pilnīgi negaidīti Maskavā sagrāva titulēto armijas superklubu Maskavas "CSKA" (ЦСКА - Центральный Спортивный Клуб Армий). Savukārt H. Balderi šajā sezonā ar 36 spēlēs gūtiem 40 vārtiem un 23 piespēlēm atzina par čempionāta rezultatīvāko spēlētāju. Pēc šīs uzvaras V. Tihonovu uzaicināja par treneri uz CSKA, kur, iesaukts armijā, bija spiests spēlēt arī Balderis.

Kluba trenēšanu pārņēma Ēvalds Grabovskis, Vladimirs Jurzinovs, Pjotrs Vorobjovs. Klubs bija stabila augstākās līgas vidusmēra komanda, kas spēlēja labi organizētu hokeju, fiziskās sagatavotības un disciplīnas dēļ dažkārt spējot uzveikt meistarības ziņā krietni spēcīgākas komandas. Sezonu parasti pabeidza, atrodoties 4.-6. vietā. Par komandas labāko sniegumu uzskata 1987./1988. gada sezonu, kad tika izcīnītas PSRS hokeja čempionāta sudraba godalgas (čempionāta fināls bija tūlīt pēc ziemas olimpiskajām spēlēm, un liela daļa pretinieku komandu spēlētāju bija salīdzinoši sliktākā formā par rīdziniekiem), bet Rīgas “Dinamo” vārtsargs Vitālijs Samoilovs kļuva par olimpisko čempionu. Īpašu ievērību izpelnījās jaunais rīdzinieku vārtusargs Artūrs Irbe, kuru Jurzinovs ielika vārtos, lai ļautu atpūsties pēc olimpiādes pārgurušajam Samoilovam, taču izrādījās, ka otrais numurs nespēlēja sliktāk par pirmo.

1989.-1990. gada sezonā Rīgas "Dinamo" Ziemeļamerikā aizvadīja supersēriju spēlēs ar NHL klubiem (Rīgas komandas bilance 2-1-4). 1989. gada 19. septembrī savās mājās uzņēma Vašingtonas "Capitals" (1:2), 1990. gada 14. septembrī uzņēma Monreālas "Canadiens" (2:4).

 1991.—1995. gadā 
Pēc PSRS sabrukuma bijusī Rīgas "Dinamo" ar dažādiem nosaukumiem (HK "Rīga", "Rīga-Stars", HK "Pārdaugava") piedalījās „Starpvalstu hokeja līgas čempionātos".  1995. gadā komanda beidza pastāvēt, bet daudzi tās spēlētāji bija iekļauti Latvijas hokeja izlasē.

 Komandas treneri 

 Vārds, uzvārds Periods Jānis Dobelis  1946. - 1949. Edgars Klāvs  1949. - 1961. Anatolijs Jegorovs  1961. - 1962. Georgijs Firsovs  1962. - 1963. Staņislavs Motls  1967. - 1968. Viktors Tihonovs  1968. - 1977. Ēvalds Grabovskis  1977. - 1980. Vladimirs Jurzinovs  1980. - 1989. Ēvalds Grabovskis  1989. - 1991. Jevgeņijs Banovs  1992. Juris Reps  1992. - 1994. Mihails Beskašnovs  1994. - 1995. Leonīds Beresņevs  1995.

 Komandas nosaukumi 
 Rīgas "Dinamo" (1946–1948) 
 Rīgas "Daugava" (1949–1958) 
 RVR (1958–1960)
 Rīgas "Daugava" (1960–1967) 
 Rīgas "Dinamo" (1968–1991) 
 HK "Rīga" (1991)
 "Rīga Stars" un HK "Pārdaugava" (1991–1992)
 HK "Pārdaugava" (1993–1995)

 Rezultāti PSRS čempionātos 
Apzīmējumi: GP = Aizvadītās spēles, W = uzvaras, L = zaudējumi, T = neizšķirti, Pts = punkti, GF = gūtie vārti, GA = zaudētie vārti

Season  GP  W  T  L  Pts  GF  GA  Vieta  Kauss un izslēgšanas spēles 1946-47  3  2  1  0  4  13  9  (2. "B" apakšgrupā)  - 1946-47  3  2  1  0  5  9  2  4. (1. turnīrā par 4./7. vietu)  - 1947-48  18  11  2  5  24  81  48  4.  - 1948-49  18  8  3  7  19  55  53  6.  - 1949-50  22  10  3  9  23  84  72  6.   - 1950-51  5  0  1  4  1  13  25  (6. vieta "B" apaksgrupā)  - 1950-51  5  2  1  2  5  17  17  10. (4. turnīrā par 7./12. vietu)  Kausa 1/16 fināls: Elektrostaļas "Himik" (9:4)Kausa 1/8 fināls: Minskas "Spartak" (1:3) 1951-52  6  3  1  2  7  24  9  (2. vieta "B" apaksgrupā)  - 1951-52  10  1  0  9  2  19  51  5.  Kausa 1/16 fināls: Tallinas "Spartak" (24:2)Kausa 1/8 fināls: Čeļabinskas "Dzeržiņec" (5:2)Kausa 1/4 fināls: Maskavas "Dinamo" (0:6) 1952-53  5  1  1  3  3  13  16  (4. vieta "B" apaksgrupā)  - 1952-53  7  6  0  1  12  59  18  10. (1. turnīrā par 10./17. vietu)   Kausa 1/16 fināls: Novosibirskas "Dinamo" (6:4)Kausa 1/8 fināls: Sverdlovskas "Dinamo" (6:0)Kausa 1/4 fināls: VVS MVO (2:5) 1953-54  16  5  1  10  11  50  90  6.  Kausa 1/32 fināls: Rīgas Oficieru nams (11:4)Kausa 1/16 fināls: Ļeņingradas "Medik" (11:4)Kausa 1/8 fināls: Tallinas "Kalev" (30:2)Kausa 1/4 fināls: CDSA (2:5) 1954-55  18  6  4  8  16  42  57  5.  Kausa 1/8 fināls: Maskavas "Spartak" (4:3)Kausa 1/4 fināls: CSK MO (0:9) 1955-56 28  14  2  12  30  99  100  6.  Kausa 1/32 fināls: Glazovas "Torpedo" (2:3) 1956-57  30  8  5  17  21  67  80  12.  - 1957-58  6  0  0  6  0  14  44  (4. vieta "A" apakšgrupā)  -  1957-58  28  5  1  22  11  61  135  16. (8. vieta turnīra par 9./16. vietu)  -  1958-59  ??  ??  ??  ??  ??  ??  ??  7. vieta otrajā divīzijā -  1959-60  25  0  1  24  1  43  169  (6. vieta "B" apakšgrupā)  -  1959-60  4  1  0  3  2  10  31  18. (3. vieta turnīrā par 16./18. vietu)  -  1960-61  16  0  1  15  1  39  97  (9. vieta "B" apakšgrupā)  -  1960-61  18  2  3  13  7  46  84  19. (7. vieta turnīrā par 13./19. vietu)  Kausa 1/16 fināls: Ļeņingradas "Kirovec" (2:6, 2:6) 1961-62  38  12  4  22  28  112  163  15.  -  1962-63  19  4  2  13  10  46  98  (18. pirmajā kārtā)  -  1962-63  18  7  0  11  14  62  74  18. (8. turnīrā par 11./20. vietu)  -  1963-64 40  14  7  19  35  158  163  8. vieta otrajā divīzijā  -  1964-65  40  22  3  15  47  180  145  3. vieta otrās divīzijas otrajā apakšgrupā  - 1965-66  48  23  8  17  54  185  152  6. vieta otrās divīzijas otrajā apakšgrupā  Kausa 1/32 fināls: Pavlovoposadas "Trud" (7:1)Kausa 1/16 fināls: Gorkijas "Torpedo-2" (6:5)Kausa 1/8 fināls: Novosibirskas "Sibirj" (7:5)Kausa 1/4 fināls: CSKA (3:15) 1966-67  44  17  8  19  42  126  143  8. vieta otrajā divīzijā  Kausa 1/16 fināls: Maskavas "Spartak" (0:5) 1967-68  44  6  3  35  15  115  204  12. vieta otrajā divīzijā  Kausa 1/16 fināls: Kuibiševas SKA (3:6) 1968-69  40  22  4  14  48  132  106   3. vieta trešās divīzijas Rietumu zonā  Kausa 1/16 fināls: Elektrostaļas "Kristall" (7:4)Kausa 1/8 fināls: Gorkijas "Torpedo" (4:5) 1969-70  ??  ??  ??  ??  83  316  85   1. vieta trešajā divīzijā Rietumu zonā  - 1970-71  48  29  3  16  61  212  163  3. vieta otrajā divīzijā  Kausa 1/32 fināls: Ņižņijtagilas "Sputņik" (2:6) 1971-72  48  28  8  12  64  229  148  3. vieta otrajā divīzijā  Kausa 1/16 fināls: Ukrainas komanda (10:1)Kausa 1/8 fināls: Maskavas "Kriļja Sovetov" (3:1)Kausa 1/4 fināls: Maskavas "Dinamo" (4:6) 1972-73  46  42  2  2  86  336  135  1. vieta otrajā divīzijā    Kausa 1/8 fināls: Maskavas "Dinamo" (7:4)Kausa 1/4 fināls: Čeļabinskas "Traktor"(2:4) 1973-74  32  13  2  17  28  120  130  6.  Kausa 1/8 fināls: Maskavas “Dinamo” (1:5) 1974-75  36  15  9  12  39  152  152  5.  -  1975-76 36  16  5  15  37  122  118  6.  Kausa 1/8 fināls: 1. vieta apakšgrupāKausa 1/4 fināls: Maskavas “Kriļja Sovetov” (4:6) 1976-77  36  17  7  12  41  133  126  4.  Kausa 1/4 fināls: 1. vieta apakšgrupāKausa 1/2 fināls: Maskavas “Spartak” (3:4) 1977-78  36  13  8  15  34  118  135  6.  -  1978-79  44  19  7  18  45  150  132  6.  Kausa 1/8 fināls: 1. vieta apakšgrupāKausa 1/4 fināls: Maskavas “Spartak” (6:3) Kausa 1/2 fināls: Maskavas “Dinamo” (3:4) 1979-80  44  16  4  24  36  134  162  8.  -  1980-81  44  20  6  18  46  143  138  (5. vieta 1. posmā)  -  1980-81  5  2  0  3  4  15  19  5. (turnīrā par 1./6. vietu)  -  1981-82  44  13  5  26  31  147  181  (8. vieta 1. posmā) -  1981-82  12  2  1  9  5  45  63  8. (4. vieta turnīra par 5./8. vietu)  -  1982-83  44  20  3  21  43  191  177  (5. vieta 1. posmā)  -  1982-83  12  7  2  3  16  49  35  5. (1.vieta turnīrā par 5./8. vietu)  -  1983-84  44  17  8  19  42  146  172  8.  -  1984-85 36  9  6  21  24  108  149  (8. vieta pēc pirmajiem diviem posmiem)  - 1984-85  16  9  3  4  21  62  47  7. (4. turnīrā par 4./8. vietu summā ar iepriekšējiem posmiem)  - 1985-86  40  19  6  15  44  138  128  5. (divu posmu summā)  - 1986-87  40  14  5  21  33  117  132  7. (divu posmu summā)  - 1987-88  26  10  4  12  24  88  92  (10. vieta pirmajā posmā)  Kausa 1/16 fināls: "Uricka SK" Kazaņa (7:4, 2:0) 1/8 fināls Gorkijas "Torpedo" (6:7, 3:4) 1987-88  18  11  3  4  25  66  46  2. izslēgšnas spēlēs (3. vieta otrajā posmā) Izslēgšanas spēles: 1/2 fināls Maskavas "Dinamo" (2:0, 3:5, 4:2)fināls CSKA (3:7, 2:1, 2:4, 2:5) 1988-89  26  12  3  11  27  86  99  (7. vieta pirmajā posmā)  - 1988-89  36  13  3  20  29  93  121  6. (otrajā kārtā ar iepriekšējā posma rezultātiem)  Līgas kausā 4. vieta priekšsacīkstēs 1989-90  30  17  4  9  38  93  64  (4. vieta pirmajā posmā)  - 1989-90  48  26  7  15  59  148  117  4. (otrajā kārtā ar iepriekšējā posma rezultātiem)  -  1990-91  20  14  3  11  31  112  80  (6. vieta pirmajā posmā)  -  1990-91  46  25  5  16  55  187  138  5. (otrajā kārtā ar iepriekšējā posma rezultātiem)  -  1991-92 30  10  0  20  20  94  127  14.  -  1992-93  20  12  2  6  26  66  51  (2. vieta pirmā etapa otrajā zonā)  - 1992-93  42  19  8  15  46  142  125  (6. vieta otrajā posmā Rietumu konferencē)  Izslēgšanas spēles: 1/8 fināls Omskas "Avangard" (2:5, 3:5)  1993-94  46  21  6  19  48  153  155  12.  - 1994-95  52  14  4  34  32  99  168  14. vieta Rietumu zonā  -

1991./1992. gada sezona sākās kā PSRS čempionāts, bet pēc PSRS sabrukuma to pārdēvēja par NVS hokeja čempionātu. No 1992. līdz 1996. gadam notika spēles Starpvalstu hokeja līgā (pēdējā sezonā Latvijas komandas nespēlēja).

 Rīgas Dinamo spēles pret NHL klubiem 

SezonaPretinieksVārti1988Kalgari "Flames"2—21988Edmontonas "Oilers"1—21988Vankūveras "Canucks"1—61988Losandželosas "Kings"5—31989Čikāgas "Blackhawks"1—41989Sentluisas "Blues"0—51989Minesotas "North Stars"2—11989Vašingtonas "Capitals"1—21990Monreālas "Canadiens"2—4

 Līderi 
 Komandas visu laiku rezultatīvākie spēlētāji 
Punkti
Vārti
Rezultatīvas piespēles
 Spēlētājs             Helmuts Balderis  U  497  332  216  545  1,10 Aleksejs Froļikovs  U  370  142  112  254  0,69 Vladimirs Serņajevs  U  311  164  56  220  0,71 Oļegs Znaroks  U  336  100  119  219  0,65 Juris Reps  U  337  180  49  206  0,61 Aleksandrs Beļavskis  U  339  96  95  191  0,56 Mihails Deņisovs  U  421  153  88  182  0,43 Pjotrs Vorobjovs  U  345  113  96  177  0,51 Jevgeņijs Semerjaks  U  389  88  79  167  0,43 Boriss V. Ponomarjovs  U  182  126  73  160  0,88
 Spēlētājs       Helmuts Balderis  U  497  332 Juris Reps  U  337  180 Vladimirs Serņajevs  U  311  164 Mihails Deņisovs  U  421  153 Zigvards Salcevičs  U  250  147 Andris Hendelis  U  357  143 Anatolijs Kršeminskis  U  248  143 Aleksejs Froļikovs  U  370  142 Gunārs Krastiņš  U  233  140 Boriss V. Ponomarjovs  U  182  126
 Spēlētājs       Helmuts Balderis  U  497  216  Oļegs Znaroks  U  336  119 Aleksejs Froļikovs  U  370  112 Vjačeslavs Nazarovs  A  577  109 Pjotrs Vorobjovs  U  345  96  Aleksandrs Beļavskis U   339  95 Mihails Deņisovs  U  421  88  Jevgeņijs Semerjaks  U  389  79 Vladimirs Durdins  A  590  74 Boriss V. Ponomarjovs  U  182  73

 Kluba spēlētāju rekordi PSRS augstākajā līgā 
 Visvairāk gūto vārtu sezonā: Helmuts Balderis, 40 (1976.—77.)
 Visvairāk rezultatīvo piespēļu sezonā: Helmuts Balderis, 31 (1982.—83.)
 Visvairāk gūto punktu sezonā: Helmuts Balderis, 63 (1976.—77.)
 Visvairāk soda minūšu sezonā: Mihails Beskašnovs, 73 (1976.—77.)
 Visvairāk gūto punktu sezonā, starp aizsargiem: Vjačeslavs Nazarovs, 25 (1978.—79.)

 Skatīt arī 
 Rīgas "Dinamo"

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Dynamo Riga Silver team

Kategorija:Bijušie Latvijas hokeja klubi
Kategorija:Sports Rīgā