Stende

Stende ir pilsēta Talsu novadā, robežojas ar Lībagu pagastu rietumos un ziemeļos, ar Virbu pagastu austrumos un ar Abavas pagastu dienvidos. Atrodas 12 km attālumā no novada centra Talsiem un 112 km no Rīgas. Pilsētu šķērso autoceļš P120 Talsi—Kuldīga un dzelzceļa līnija Ventspils—Tukums II.

 Vēsture 
Vēsturiski ciemats šai apkaimē pastāvējis Dižstendē ap Stendes muižu, kura ilgstoši bija plaša un bagāta. Tagadējā Stende sākusi veidoties 1897. gadā sakarā ar Ventspils—Ribinskas dzelzceļa būvi,Latviešu konversacijas vārdnīca. XX sēj., 40601. lpp. 1900. gadā sāka darbu Stendes stacija un 1904. gadā līnija tika pabeigta. 1925. gadā ar nosaukumu Renčuciems (vēlāk — Stendesciems) iekļauts biezi apdzīvoto vietu kategorijā.Valdības Vēstnesis: Piektdiena, 18. decembris, 1925

Ciema apbūve sākta mūsdienu Robežu, Rožu un Ozolu ielās. Līdz Pirmajam pasaules karam ciema apbūve bijusi haotiska.

Otrajā pasaules karā Latvijas vācu okupācijas laikā Stendē atradās koncentrācijas nometne.

Strādnieku ciemata (no 1961. gada — pilsētciemata) tiesības ieguva 1949. gadā. 1978. gadā izstrādāja ciemata attīstības plānu, kurš netika īstenots. Tajā bija paredzēta piena kombināta būvniecība, arodskolas un kinoteātra celtniecība, apvedceļa būve u.c. Pilsētas statuss Stendei ir kopš 1991. gada.

 Ģeogrāfija 
Stende atrodas Kursas zemienes Ugāles līdzenumā pie robežas ar Austrumkursas augstienes Vanemas pauguraini, kas sākas uz austrumiem un ziemeļiem no pilsētas. Līdzenās virsas augstums ir ap 90 m vjl., nedaudz pazeminās dienvidrietumu virzienā.

Pilsētas nosaukums cēlies no dzelzceļa stacijas nosaukuma, kas savukārt nosaukta pēc netālās Stendes (Dižstendes) muižas. Pati muiža nosaukta pēc tās zemēs tekošās Stendes upes. Upes nosaukums kā Testenden dokumentos pirmoreiz minēts 1288. gadā.

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 

 Tautības 
 gads iedzīvotāju skaits latvieši krievi baltkrievi ukraiņi poļi lietuvieši ebreji čigāni tatāri vācieši igauņi pārējie 1935 719 690 9 0 0 13 0 3 0 0 4 0 0 1970 1951 1593 160 30 10 26 10 - nez. nez. nez. nez. 22 1979 2034 1743 174 30 15 24 14 5 nez. nez. nez. nez. 29 1989 2134 1851 161 33 21 25 15 1 18 4 0 1 4 2000 2012 1800 116 26 17 20 15 1 9 nez. nez. 0 8 2011 1732 1603 80 15 13 7 6 nez. nez. nez. nez. nez. 8 2022 1550 1430 63 nez. nez. nez. nez. nez. nez. nez. nez. nez. 57

 Transports 

Kopš 2010. gada Stendes stacijā vairs nepietur pasažieru vilcieni, vienīgais transports pilsētiņā ir autoceļi. No to šķērsojošā ceļa P120 Talsi—Kuldīga (pilsētā — Brīvības iela) pie Stendes atzarojas ceļi V1401 Stende-Mērsrags, V1402 Stende—Sabile—Pūces un pašvaldības ceļš caur Prāmniekiem uz Dižstendi, kā arī daži Latvijas valsts mežu vai pašvaldības meža ceļi — Aizpuru dambis, Alkšņu strauts, Bebru ceļš, Jēkaba dambis, Vecais Sabiles ceļš, Zemdegu dambis.OpenStreetMap. Stende

 Šaursliežu dzelzceļu vēsture 

Kā savienotājsaikni starp līniju Rīga-Ventspils, Ziemeļkurzemi un Rīgas līča piekrastes ostām, 1916. gadā Kurzemi okupējusī vācu armija uzbūvēja šaursliežu dzelzceļu tīklu, kas no Stendes veda uz Roju, Mērsragu un Dundagu—Mazirbi—Ventspili. Līnijas smagi cieta abos pasaules karos, kad atkāpjošās armijas tās sabojāja, bet tika atjaunotas. Tīkls darbojās līdz 1963. gadam, Stendes staciju slēdza 1968. gadā.«Ziemeļkurzemes šaursliežu dzelzceļš 1916-1963»

 Apskates vietas 

Vietējā laika Saules pulkstenis, Karoga laukums Brīvības ielā. Mototrase, estrāde, deportāciju piemiņas akmens.

 Attēli 

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Kurzeme

Kategorija:Latvijas pilsētciemati