Kirijs

Kirijs ir ķīmiskais elements ar simbolu Cm un atomskaitli 96. Tas ir radioaktīvs metāls, ietilpst aktinīdu ķīmisko elementu saimē. Kirijs ir ciets, blīvs un sudrabains metāls ar relatīvi augstu kušanas temperatūru. Savienojumos kirijs ir galvenokārt četrvērtīgs.

 Izotopi 
Kirijs ir mākslīgi iegūts ķīmiskais elements. Dabā tas nav sastopams. Ir zināmi vairāki kirija izotopi, kuru masas skaitlis ir no 233 līdz 252. Visstabilākais no tiem ir 247Cm, kura pussabrukšanas periods ir 1,56 gadi. Ļoti liels pussabrukšanas periods ir arī 248Cm (3,48 gadi).

 Vēsture 
Kirijs pirmo reizi iegūts 1944. gada jūlijā un augustā Čikāgas Universitātes metalurģijas laboratorijā. Atklājums sākotnēji tika turēts slepenībā un publiski par to paziņots tika 1945. gada novembrī. Kiriju atklāja  Kalifornijas Universitātes zinātnieki Glenns Sīborgs (Glenn Seaborg), Ralfs A. Džeimss (Ralph A. James) un Alberts Giorso (Albert Ghiorso), bombardējot plutoniju-239 ar alfa daļiņām.
 239Pu + α → 242Cm + n

Ķīmiskais elements nosaukts par godu poļu zinātniecei Marijai Sklodovskai-Kirī un viņas vīram — franču zinātniekam Pjēram Kirī.

 Izmantošana 
Divi kirija izotopi (242Cm un 244Cm) tiek izmantoti kosmosa izpētes programmās. Dažādos kosmiskajos aparātos tie ir siltuma avoti termoelektronu emisijas un termoelektriskajiem ģeneratoriem.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Ķīmiskie elementi
Kategorija:Aktinīdi