20. ieroču SS grenadieru divīzija (igauņu Nr. 1)

20. ieroču SS grenadieru divīzija (igauņu Nr. 1) () bija igauņu militārs formējums Otrā pasaules kara laikā, kas tika izveidots 1944. gada 25. maijā. Divīzija cīnījās ar Sarkano armiju austrumu frontē un kapitulēja 1945. gada maijā, padodoties Sabiedrotajiem.
 Kaujas darbības vēsture 
 Narvas kauja (1944) 

1944. gada 8. februārī divīzija tika pievienota SS-Obergrupenfīrera un Waffen-SS ģenerāļa Fēliksam Šteinera III SS tanku korpusam, kas toreiz aizstāvēja Narvas placdarmu. Divīzijai bija jāaizstāj 9. un 10. Luftwaffe lauka divīzijas paliekas, kurām bija grūti noturēt līniju pret padomju placdarmu uz ziemeļiem no Narvas pilsētas. Ierodoties frontē 20. februārī, divīzija saņēma pavēli likvidēt padomju placdarmu. Deviņās smagas cīņas dienās divīzija atgrūda padomju spēkus pāri upei un atjaunoja aizsardzības līniju. Divīzija palika izvietota Zīverti un Auveres sektoros, iesaistoties smagās kaujās.

Aprīlī 658. un 659. igauņu bataljoni tika pārcelti uz Waffen-SS, lai tie kļūtu par II. un attiecīgi jaunizveidotā 47. SS brīvprātīgo grenadieru pulka I. bataljonu.Thomas, Nigel; Jurado, Carlos Caballero (2012). Germany's Eastern Front Allies (2): Baltic Forces. London, UK: Bloomsbury Publishing. ISBN 978-1-78096-734-9. 658. igauņu bataljona komandieris majors Alfons Rebane februārī bija apbalvots ar Dzelzs krusta Bruņinieka krustu un nelabprāt pārcēlās uz divīziju. Rebane komandēja 47. SS brīvprātīgo grenadieru pulku, bija arī Augsbergera komandiera vietnieks.

26. maijā divīzija tika pārdēvēta par 20. ieroču SS grenadieru divīzija (igauņu Nr. 1) ().

Maijā divīzija vēl bija 5000 vīru, tāpēc tā tika izvilkta no frontes līnijas un pārveidota ar nesen atgriezto Narvas bataljonu, kas tika iekļauts divīzijā kā izlūkošanas bataljons. Līdz tam laikam jau plnā spārā norisinājās aktīva igauņu vīriešu iesaukšana Vācijas bruņotajos spēkos. Līdz 1944. gada pavasarim aptuveni 32 000 vīru tika iesaukti vācu spēkos, un 20. Waffen grenadieru divīzijā bija aptuveni 15 000 vīru.

 Komandieri un slaveni veterāni 
 Slaveni veterāni 
Rūdolfs Bruss, igaunis 43. SS brīvprātīgo Divīzijas 2. bataljona komandieris, vēlāk 46tās SS brīvprātīgo Grenadieru divīzijas komandieris
Pauls Maitla, igauņu virsnieks un  Dzelzs krusta Bruņinieka krusta kavalieris
Alfons Rebane, igauņu virsnieks un Dzelzs krusta Bruņinieka krusta kavalieris
Haralds Rīpalu, igauņu virsnieks un Dzelzs krusta Bruņinieka krusta kavalieris
Oskars Rūts, igauņu virsnieks, kapteinis. Apbalvots ar Armijas goda saraksta sprādzi.
Harald Nugiseks, igauņu virsnieks un  Dzelzs krusta Bruņinieka krusta kavalieris
Kalju Lepiks, igauņu dzejnieks
Kaljo Kīsks, igauņu kino režisors
Frīdrihs Kurgs, igauņu 2. Bataljona 46. Divīzijas komandieris
Johannes Soodla, igauņu Brigadeführer
Arveds Vīrlaids (formerly in Finnish Regiment 200), igauņu rakstnieks
 Atsauces 

 Ārējās saites 
 20. Eesti Relvagrenaderide Diviisi endiste võitlejate avaldus 
 Eesti leegion 
 Eestlased saksa sõjaväes 
 Leegionist diviisini 
 Veterani mälestus 

 Skatīt arī 
 15. ieroču SS grenadieru divīzija (latviešu Nr. 1)
 19. ieroču SS grenadieru divīzija (latviešu Nr. 2)

Kategorija:Ieroču SS divīzijas
Kategorija:Igaunijas militārā vēsture