Krievu alfabēts

Krievu alfabēts () jeb krievu raksts ir mūsdienu krievu valodas alfabēts un ir veidots uz kirilicas rakstu sistēmas pamata. Ieviests ap 988. gadu laikā, kad Kijivas Krievzeme tika pievērsta kristietībai.

Kopš 1942. gada. alfabētā ir 33 burti. No 1918. gada, kad notika pēdējā nozīmīgā krievu valodas pareizrakstības reforma, līdz 1942. gadam Е un Ё uzskatīja par viena un tā paša burta diviem variantiem.

 А а Б б В в Г г Д д Е е Ё ё Ж ж З з И и Й й К к Л л М м Н н О о П п Р р С с Т т У у Ф ф Х х Ц ц Ч ч Ш ш Щ щ Ъ ъ Ы ы Ь ь Э э Ю ю Я я

 Alfabēts 
Krievu valodas alfabēts ir šāds: 

 Lielaisburts Mazaisburts Nosaukums(krieviski) VecaisnosaukumsLīdz apm. 1900.g. burtu nosaukumiem tika lietoti baznīcslāvu valodas vārdi. Šeit doti pirmsreformas ortogrāfijā. IPAvērtība Alofoni unpozicionālāmaiņa Latviskā atbilstība(pamatfonēmai) Unicodepozīcija А  а  а  азъ      a vārdā varde  U+0410 / U+0430 Б  б  бэ  буки   vai    b vārdā biete  U+0411 / U+0431 В  в  вэ     vai   Pirms cita nebalsīga līdzskaņa.  v vārdā vārds  U+0412 / U+0432 Г  г    глаголь     g vārdā galva  U+0413 / U+0433 Д  д    добро   vai    d vārdā diena  U+0414 / U+0434 Е  е  е  есть   vai     je vārdā jenots  U+0415 / U+0435 Ё  ё  ё  -   vai    jo vārdā majorāns  U+0401 / U+0451 Ж  ж  жэ      ž vārdā žagataLatviešu valodā tikai pirms cita palatāla līdzskaņa, citās pozīcijās latviešu valodā fonēma   U+0416 / U+0436 З  з  зэ  земля   vai    z vārdā zaķis  U+0417 / U+0437 И  и  и  иже   vai     i vārdā ilgs  U+0418 / U+0438 Й  й  и краткое  и съ краткой      j vārdā jūra  U+0419 / U+0439 К  к  ка  како   vai     k vārdā kāja  U+041A / U+043A Л  л  эл vai эль vai   люди   vai     l vārdā lampa  U+041B / U+043B М  м  эм     vai    m vārdā malt  U+041C / U+043C Н  н  эн  нашъ   vai    n vārdā nakts  U+041D / U+043D О  о  o  онъ      o vārdā orgāns  U+041E / U+043E П  п  пэ  покой   vai    p vārdā pats  U+041F / U+043F Р  р  эр  рцы   vai    r vārdā rasa  U+0420 / U+0440 С  с  эс  слово   vai   s vārdā saule  U+0421 / U+0441 Т  т  тэ  твердо   vai    t vārdā taure  U+0422 / U+0442 У  у  у  укъ      u vārdā upe  U+0423 / U+0443 Ф  ф  эф  фертъ   vai    f vārdā filma  U+0424 / U+0444 Х  х  ха       h vārdā halva  U+0425 / U+0445 Ц  ц  це  цы   vai    c vārdā cālis  U+0426 / U+0446 Ч  ч  че  червь     č vārdā čiekurs  U+0427 / U+0447 Ш  ш  ша  ша     š vārdā šķaudaLatviešu valodā tikai pirms cita palatāla līdzskaņa, citās pozīcijās latviešu valodā fonēma   U+0428 / U+0448 Щ  щ  ща  ща     nav tiešasatbilstības  U+0429 / U+0449 Ъ  ъ  твёрдый знак  еръ  Zīme, kas norāda, ka pirms tās esošais līdzskanis nav palatalizējams.  nav tiešasatbilstības  U+042A / U+044A Ы  ы  ы  еры     nav tiešasatbilstības  U+042B / U+044B Ь  ь  мягкий знак  ерь</td>  Norāda uz iepriekšējā līdzkaņa palatalizāciju.  (vajadzigs, lai izdarit butu mikstak; ļ — "ль") U+042C / U+044C Э  э  э  э оборотное      e vārdā egle  U+042D / U+044D Ю  ю  ю  ю   vai     ju vārdā junda  U+042E / U+044E Я  я  я  я   vai     ja vārdā jaka  U+042F / U+044F 1918. g. reformā atceltie burti І  і  -  і десятеричное   or        -     vai        -  ять   vai        -  ижица   vai    kopš 18. gs. nelietotie burti     -     vai         -  кси   vai         -  пси   vai         -  омега          -  юсъ большой   vai         -  юсъ малый   vai         -  юсъ большой іотированный   vai        -  юсъ малый іотированный   vai   
 Piezīmes un atsauces

 Skatīt arī 
 Krievu alfabēta transliterācija

 Ārējās saites 

Kategorija:Krievu valoda
Kategorija:Kirilica