Andora

Andora (, ), oficiāli Andoras Firstiste (Principat d'Andorra,  Principauté d'Andorre), ir valsts Eiropas dienvidrietumos. Tā robežojas ar Franciju austrumos un ar Spāniju rietumos, bez pieejas jūrai. Andoras platība ir 468 km² un to ietekmē mērenās joslas klimats. Atrodas Pireneju kalnos. Andora ar 85 082 iedzīvotājiem ir viena no mazākajām valstīm Eiropā.

Andora ir parlamentāra demokrātija un līdzfirstiste, kas sastāv no septiņiem pagastiem. Galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Andora la Velja. Tā nav Eiropas Savienības dalībvalsts, tomēr tās oficiālā valūta ir eiro. Kopš 1993. gada Andora ir ANO dalībvalsts.

Kādreiz Andora bija izolēta valsts, bet šodien tā ir pārtikusi valsts, kas tiek raksturota kā tūrisma un nodokļu paradīze. Galvenais iedzīvotāju ienākumu avots ir tūrisma nozare, kalnos ir izveidotas daudzas slēpošanas un kalnu pārgājienu bāzes.

 Vēsture 

Tradicionāli Andoras neatkarības iegūšanu piedēvē Kārļā Lielā nopelniem, kurš atbrīvoja zemi no mauru valdnieka 803. gadā.  Andoras neatkarība  Pats senākais no zināmajiem valsts dokumentiem, kas saistās ar Andoru, attiecas uz Kārļa Lielā mazdēla Kārļa II valdīšanas laiku. Šis senais dokuments ir 843. gada pavēle, kas nodod Andoru (Valls d'Andorra) Spānijas pilsētas Seo de Urželas grāfa pārvaldībā.

Pirmie valsts konstitūciju dokumenti attiecas uz 1278. un 1288. gadiem, kas tika izdoti, lai noregulētu konfliktu starp spāņu katolisko arhibīskapu un franču grāfu. Šis līgums palīdzēja radīt mūsdienu Andoras valsts varas pamatu — konstitūciju, kas ir viens no visvecākajiem dokumentiem, kurš vēl darbojas mūsdienās. Šis politiskais kompromiss glāba Andoru no iespējas tikt izdzēstai no politiskās kartes, ņemot vērā savus varenos kaimiņus.

Pēc Franču Revolūcijas grāfa mantiniece atcēla visas feodālas privilēģijas, to skaitā arī tiesību pārvaldīt Andoras valsts lietas, tomēr pēc Andoras iedzīvotāju lūguma šīs tiesības tika atjaunotas ar Napoleona atļauju 1806. gadā.

1934. gadā krievu izcelsmes avantūrists un emigrants Boriss Skosirevs ar Andoras Ģenerālās padomes lēmumu tika  ievēlēts par valsts karali. Viņš izdeva konstitūciju un pasludināja diktatūru, aizliedzot opozīciju un solīja modernizēt Andoru, piesaistot ārvalstu investīcijas. 20. jūlijā Spānijas varasiestādes iejaucās, arestēja Skosirevu un izsūtīja viņu uz Portugāli. Viņa "karaliste" beidzās nepilnu divu nedēļu laikā.

1993. gada martā Andoras iedzīvotāji nobalsoja par to, lai padarītu valsti par neatkarīgu demokrātisku parlamentāru monarhiju ar divkāršu pārvaldi, pie tam valsts saņēma pilnu suverenitāti.

 Ģeogrāfija 
Andora ir maza, kalnu ieskauta valstiņa Rietumeiropā. Andoras teritorija aizņem 467,63 km². Tā kā tā ir maza valsts Pireneju kalnu grēdas austrumos, tai nav pieejas jūrai. Tā pēc platības ir sestā mazākā valsts Eiropā un 191. lielākā valsts pasaulē. Augstākais valsts punkts ir Koma Pedrosa, kura agstums sasniedz 2946 metrus virs jūras līmeņa. Šis punkts atrodas Pireneju kalnos valsts ziemeļrietumos. Andoras ainavu pārsvarā veido kalni ar vidējo augstumu 1990 metri virs jūras līmeņa. Kalnus sadala trīs dziļas ielejas, kas galā saplūst vienā, pa kuru plūst Valiras upe, kas savu ceļu turpina Spānijā.

Andorā aug dažādu sugu koki, tostarp ozoli, dižskābarži, kastaņi, egles un priedes, tāpēc šeit ir diezgan attīstīta mežrūpniecība. Pateicoties lēzenajām Pireneju nogāzēm, Andorā audzē aitas un liellopus, kā arī zirgus. Zemkopība vairāk ir attīstīta Valiras ielejas dienvidu daļā, kur gan biežā sausuma dēļ ir nepieciešama apūdeņošana.

 Administratīvais iedalījums 

Andora sastāv no septiņiem apgabaliem jeb pagastiem.

 Karte  Ģerbonis  Reģions  Nosaukumskatalāņu valodā  Administratīvaiscentrs  Platība (km²)  Iedzīvotāju skaits(2014)  ISO 3166-2 90px  50px  Andoras la Veljas pagasts  Andorra la Vella  Andora la Velja      AD-07 90px  50px  Enkanas pagasts  Encamp  Enkana      AD-03 90px  50px  Eskaldesas - de Lorijas pagasts  Escaldes-Engordany  Eskaldesa - de Lorija      AD-08 90px  50px  Kaniljo pagasts  Canillo  Kaniljo      AD-02 90px  50px  Lamasanas pagasts  La Massana  Lamasana      AD-04  90px  50px  Ordino pagasts  Ordino  Ordino      AD-05  90px  50px  Santžulijas de Lorijas pagasts  San Julián de Loria  Santžulija de Lorija       AD-06

 Iedzīvotāji 
Andorā dzīvo aptuveni 85 000 iedzīvotāju, un pēc iedzīvotāju skaita tā ir 201. lielākā valsts pasaulē. Andoras lielākā pilsēta un galvaspilsēta ir Andora la Velja, kurā dzīvo apmēram 22 000 iedzīvotāji. Andorieši ir minoritāte paši savā valstī, veidojot 33% no kopējā iedzīvotāju skaita. Spāņi ir 23%, portugāļi 21%, franči 17%, briti un itāļi 1%. Divas trešdaļas no iedzīvotājiem ir nepilsoņi, līdz ar to viņiem nav tiesību balsot. Saskaņā ar ANO datiem, Andorā ir viens no ilgākajiem mūža rādītājiem pasaulē. Pamatiedzīvotājus jeb andoriešus dēvē par kataloņiem, lai arī tas nav īsti precīzi, jo andorieši ir tauta pati ar savu izcelsmi.

Oficiālā valsts valoda ir katalāņu valoda, bet līdzīgas tiesības ir arī franču un spāņu valodām. Andora ir viena no retajām valstīm, kas, saprotamu iemeslu dēļ, nav parakstījusi Eiropas Nacionālo minoritāšu konvenciju.

Lielākā daļa iedzīvotāju jeb 90,1% ir katoļi; 2,1%  ir protestanti, 1,8% pieder pie cita kristietības novirziena, 0,7% pieder pie citas reliģijas, bet 5,3% ir neticīgi.

 Valdība 
13. gadsimtā Andora nonāca Fuā grāfa un Katalonijas provinces Urželas bīskapa valdījumā, mūsdienu Francijas un Spānijas teritorijā. No 13. gadsimta līdz pat 1993. gadam Andora bija Francijas un Spānijas pakļautībā. 1993. gada 14. martā tautas referendumā tika pieņemta jauna konstitūcija un Andora kļuva par neatkarīgu valsti.

Vienlaikus Andora ir arī grāfiste, ko pārvalda divi grāfi: Francijas prezidents un Spānijas bīskaps. Valsts vara ir kopējā ieleju padome vai parlaments, kas sastāv no 28 pārstāvjiem, kuri tiek ievēlēti uz 4 gadiem.

 Atsauces 

 Ārējās saites 


Kategorija:Monarhijas