Kauja pie Kannām

Kauja pie Kannām ir lielākā kauja Otrā pūniešu kara laikā. Tā notika netālu no Kannu pilsētas Apūlijā (mūsdienu Itālijas dienvidaustrumos) 216. gada p.m.ē. 2. augustā starp Romas un Kartāgas armijām. Kaujas sākumā romiešiem bija 50 (pēc dažiem avotiem 80) tūkstošu vīru liels kājnieku karaspēks un ap 6 tūkstošiem kavalēristu. Kartāgiešu karavadoņa Hannibala rīcībā bija 19 tūkstoši pieredzējušu kājnieku veterānu un 10 tūkstoši kavalēristu. Viņa armijas sastāvā vēl bija ap 16 tūkstošiem gallu kaujinieku, taču viņš tiem neuzticējās.

 Kaujas gaita 
Hannibals izvilināja romiešus cīnīties klajā laukā, lai maksimāli varētu izmantot kavalērijas priekšrocības, kur viņam bija neliels pārsvars. Viņš gallus novietoja savas armijas centrā, paredzot, ka tie jau pēc pirmās sadursmes ar pretinieku metīsies bēgt. Tieši tā tas arī notika, romieši tiem sekoja, bet Hannibala veterāni pa to laiku romiešu aplenca no flangiem. Savukārt kartāgiešu kavalērija spējā uzbrukumā satrieca romiešu kavalēriju un nonāca romiešu kājnieku aizmugurē. Pielietojot šādu taktiku galvenie romiešu spēki nokļuva lamatās, tiem vairs nebija nekādas iespējas manevrēt un pārkārtoties atbilstoši izmainītajai kaujas situācijai. Aptuveni 35 (pēc citiem datiem 44) tūkstoši romiešu šajā kaujā tika iznīcināti. Hannibala karaspēkā kritušo bija tikai 5700 (pēc dažiem datiem 6700), turklāt to lielākā daļa bija galli.

 Vēsturiskā nozīme 
Kauja pie Kannām ir iegājusi pasaules militārajā vēsturē kā viens no spožākajiem kara taktikas piemēriem. Šai kaujai bija tālejošas sekas. Smagā sakāve lika romiešiem rūpīgi pārskatīt savas militārās taktikas praksi. Tā rezultātā viņi attīstīja jaunu kaujas taktiku, kuras pamatprincipus dažādu valstu armijas izmantoja vēl daudzus nākamos gadsimtus.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Otrais pūniešu karš
Kategorija:Kaujas ar Senās Romas piedalīšanos
Kategorija:3. gadsimta p.m.ē. kaujas