Dagda

Dagda ir pilsēta Latvijā, Krāslavas novadā, Latgalē. Atrodas Latgales augstienes austrumu nogāzē, pie Dagdas ezera un Narūtas upītes, 36 km ziemeļaustrumos no novada centra Krāslavas, 267 km no Rīgas. 
Agrākā Dagdas rajona (1950-1962) un Dagdas novada (2009-2021) centrs.

 Vēsture 
Dagdas muiža un sīktirgotāju un amatnieku miests vēstures avotos minēta Inflantijas vaivadijas pastāvēšanas laikā 17. gadsimtā. 1705. gadā Viļakas stārasts Juris Hilzens uzcēla Dagdas katoļu baznīcu, 1741. gadā rakstnieka Jozefa Hilzena tēvs Jans Augusts Hilzens (1702-1767) uzcēla tagadējo Dagdas Svētās Trīsvienības baznīcu. No 1742. līdz 1820. gadam Dagdā darbojās jezuītu misija.

1820. gadā Dagdas muižnieks Kazimirs Bujņickis kopā ar Plāteriem aktīvi cīnījās par dzimtbūšanas atcelšanu Latgalē, tomēr Latgales apriņķi nepievienojās dzimtbūšanas atcelšanai Baltijas guberņās.Krāslavas Sv. Ludvika baznīcas 250 gadu vēstures notikumos ieskatoties  Janīna Gekiša, novadpētniece (2017)
Viņa dēls Zigmunts Bujņickis bija Janvāra sacelšanās organizētājs Latgalē 1863. gada aprīlī, krievu valdības sakūdītie zemnieki izlaupīja un nodedzināja Dagdas muižu.Kazimirs Buinickis – izcyluokais Latgolys muižnīks (latgaliski)

1915. gadā tika iesvētīta Svētā Nikolaja pareizticīgo baznīca. 1925. gadā Dagdai tika piešķirts biezi apdzīvotas vietas (ciema) statuss. 1935. gadā Daugavpils apriņķa Dagdas pagasta Dagdā bija 1104 iedzīvotāji, t.sk. 53,4% ebreju, 42,1% latviešu, 4,4% krievu. 

Pēc otrreizējās padomju okupācijas 1945. gadā pagastā izveidoja Dagdas ciema padomi. 1947. gadā no Daugavpils apriņķa atdalīja Krāslavas apriņķi, kā arī Dagdas pagastu līdz tā likvidācijai 1949. gadā. Pēc apriņķu likvidācijas no 1950. līdz 1962. gadam Dagda bija Dagdas rajona centrs, līdz to pievienoja Krāslavas rajonam. 1950. gadā Dagdai tika piešķirts strādnieku ciemata (pilsētciemata) statuss. 1954. gadā tam pievienoja Bronku ciemu, 1957. gadā - daļu Niperu ciema, bet 1971. gadā - Dagdas lauku teritoriju. 

Kad likvidēja pilsētciematu kā apdzīvotas vietas tipu, Dagda 1992. gadā kļuva par Krāslavas rajona pilsētu. No 2009. līdz 2021. gadam pilsēta bija Dagdas novada centrs, līdz iekļāva Krāslavas novadā.

Dagdas centrs vairākkārt izdedzis, bet vienmēr atkal atjaunots.

 Klimats 
1972. gada martā Dagdā reģistrēts dziļākais grunts sasalums Latvijā — 150 cm.Latvija. Zeme, daba, tauta, valsts. Rīga : Latvijas Universitātes Akadēmiskais apgāds, 2018. — 247. lpp

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.OSP

 Dagdā dzīvojuši 
Mihaēls Rots (1721 - 1785) - rakstnieks, tulkotājs, garīdznieks 
 Kazimirs Buiņickis (1788 - 1878) - rakstnieks, publicists
 Nikolajs Loskis (1870 — 1965) - filozofs
 Mikalajs Talerka, (baltkrievu: Мікалай (Мікола) Нікандравіч Талерка; 1898—1984) bija Latvijas baltkrievu ilggadīgs Indras skolas pedagogs, kultūras darbinieks un dzejnieks

 Atsauces 

Kategorija:Latgale

Kategorija:Latvijas pilsētciemati