Prāga

Prāga () ir Čehijas galvaspilsēta, kas atrodas valsts vidienē pie Vltavas upes. Ievērojams Centrāleiropas ekonomikas, kultūras un tūrisma centrs. Prāgas administratīvajās robežās dzīvo vairāk nekā 1,3 miljoni iedzīvotāju, bet tās aglomerācijā dzīvo vairāk kā 2,7 miljoni iedzīvotāju. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir Čehijas lielākā pilsēta un 15. lielākā Eiropas Savienības pilsēta.
Pieder pie attīstītākajiem Centrālās un Austrumeiropas valstu reģioniem, kura IKP uz iedzīvotāju ir lielāks kā vidēji ES.

Pilsēta ir ar lieliski saglabātu vēsturisko centru un kopš 1992. gada pilsētas vēsturiskais centrs ir iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Prāga ir populārs tūrisma galamērķis un 2017. gadā to apmeklēja 8,5 miljoni ārvalstu tūristu. 2014. gadā Prāga ierindojās TripAdvisor sarakstā kā piecpadsmitais labākais tūrisma galamērķis pasaulē, bet 2015. gadā tā tika iekļauta piektajā vietā. Prāga ir piektais populārākais tūrisma galamērķis Eiropā pēc Londonas, Parīzes, Stambulas un Romas.

 Vēsture 
Juridiski Prāga kļuva par vienotu pilsētu tikai 1784. gadā, kad apvienoja līdz tam laikam četras atsevišķas pilsētas — Hradčany, Malá Strana, Staré Město un Nové Město, tomēr pilsētas vēsture ir daudz senāka.

Ap 870. gadu uzcēla pirmo Prāgas pili, bet 1085. gadā pilsēta kļuva par Bohēmijas karaļu rezidenci.

1346. gadā sāka valdīt karalis Kārlis IV un Prāga kļuva par Svētās Romas impērijas galvaspilsētu. 1348. gadā nodibināja Kārļa Universitāti, kas bija pirmā universitāte Centrāleiropā. Prāga tajā laikā bija trešā lielākā pilsēta Eiropā. Kārlis IV sāka būvēt vairākas celtnes, kas nosaka Prāgas pašreizējo veidolu, tajā starpā Kārļa tiltu un Sv. Vita katedrāli.

1378. gadā Prāgā savu darbību izvērsa Jans Huss. Pēc Husa sodīšanas ar nāvi 1415. gadā, 1419. gadā notika Pirmā Prāgas defenestrācija, kura ievadīja Husītu karu sākumu.

1526. gadā Prāga nokļuva Hābsburgu monarhijas sastāvā. 1583. gadā par Svētās Romas imperatoru ievēlēja Rūdolfu II un pilsēta otrreiz kļuva par impērijas galvaspilsētu un Eiropas kultūras centru.

1618. gadā notika Otrā Prāgas defenestrācija, kas bija Trīsdesmitgadu kara tiešais iemesls. Prāgu vairākkārt okupēja (zviedru, franču, bavāriešu, prūšu) armijas, kas pārtrauca Prāgas "zelta laikmetu".

Pēc Pirmā pasaules kara Prāga kļuva par jaunās Čehoslovākijas galvaspilsētu. 1938. gadā, pēc Minhenes vienošanās, Vācijas karaspēks okupēja Sudetu apgabalu, bet 1939. gadā Vācija okupēja visu Čehiju. 1942. gadā čehu pagrīdnieki Prāgā nogalināja Reinhardu Heidrihu, tuvojoties Sarkanajai armijai, 1945. gadā Prāgā sākās sacelšanās.

1948. gadā varu sagrāba komunisti. 1968. gadā Prāga bija galvenais Prāgas Pavasara centrs. 1969. gada 19. janvārī čehu students Jans Palahs Vāclavas laukumā veica pašsadedzināšanos, protestējot pret PSRS iebrukumu.

1989. gadā Prāga bija Samta revolūcijas centrs. 1993. gadā, sabrūkot Čehoslovākijai, Prāga kļuva par Čehijas galvaspilsētu.
2002. gadā Prāga smagi cieta Vltavas izraisītajos plūdos.

2023. gada 21. decembrī Kārļa universitātē Prāgas centrā notika masu apšaude.https://zinas.tv3.lv/arvalstis/praga-notikusi-apsaude-tiek-zinots-par-11-bojagajusajiem/ Kopumā tika nogalināti 16 cilvēki, tostarp vainīgais, kurš izdarīja pašnāvību, un varmākas tēvs, kuru viņš torīt nogalināja savās mājās. 25 citi cilvēki universitātē tika ievainoti. Policija uzskata, ka vainīgais bija atbildīgs arī par tēva un viņa meitas slepkavību tuvējā Klanovices mežā pirms sešām dienām.

 Iedzīvotāji 

 Cilvēki 

Prāgā dzimuši:

 Bernards Bolcano (Bernard Bolzano) (1781—1848) — matemātiķis, filozofs
 Makss Brods (Max Brod) (1884—1968) — rakstnieks, žurnālists
 Vilēms Flusers (Vilém Flusser) (1920—1991) — filozofs
 Staņislavs Gross (Stanislav Gross) (1969-) — politiķis
 Jaroslavs Hašeks (Jaroslav Hašek) (1883—1923) — rakstnieks (Osudy dobrého vojáka Švejka za světové války, 1921-22)
 Vāclavs Havels (Václav Havel) (1936—2011) — Čehoslovakijas un Čehijas prezidents (1989—2003)
 Jaroslavs Heirovskis (Jaroslav Heyrovský) (1890—1967) — ķīmiķis, 1959. gada Nobela prēmija
 Francs Kafka (Franz Kafka) (1883—1924) — vācu rakstnieks ("Pārvērtība", 1915)
 Kārlis IV (Karl IV., Karel IV.) (1316—1378) — Svētās Romas imperators (1347—1378)
 Kārlis Kautskis (Karl Kautsky) (1854—1938) — sociāldemokrātijas klasiķis
 Hanss Kelzens (Hans Kelsen) (1881—1973) — jurists
 Jūda Loevs (Judah Loew) (1525—1609) — ebreju filozofs
 Jans Masarīks (Jan Masaryk) (1886—1948) — diplomāts
 Jirži Mencels (Jiří Menzel) (1938-) — kinorežisors (Ostře sledované vlaky, 1966)
 Jans Neruda (Jan Neruda) (1834—1891) — čehu dzejnieks
 Jozefs Nesvadba (Josef Nesvadba) (1926—2005) — rakstnieks
 Medlina Olbraita (Madeleine Albright) (1937-2022) — ASV politiķe
 Františeks Plānička (František Plánička) (1904—1996) — čehu futbolists
 Antons Reiha (Anton Reicha) (1770—1836) — franču mūzikas teorētiķis
 Rainers Marija Rilke (Rainer Maria Rilke) (1875—1926) — vācu dzejnieks (Die Sonette an Orpheus, 1922)
 Jaroslavs Seiferts (Jaroslav Seifert) (1901—1986) — čehu dzejnieks
 Vilhelms Šteinics (Wilhelm Steinitz) (1836—1900) — šahists, pirmais pasaules čempions
 Svētais Vāclavs (Svatý Václav) (ap 907-935) — kņazs, svētais
 Vāclavs II Pšemisls (Václav II.) (1271—1305) — Bohēmijas un Polijas karalis
 Francs Verfels (Franz Werfel) (1890—1945) — vācu rakstnieks
 Makss Verheimers (Max Wertheimer) (1880—1943) — psihologs
 Johans Aloīzs Zēnefelds (Johann Alois Senefelder) (1771—1834) — litogrāfijas izgudrotājs
 Berta fon Zutnere (Bertha von Suttner) (1843—1914) — pacifiste, Nobela miera prēmija 1905. gadā

 Galerija 

 Sadraudzības pilsētas 
Prāgas sadraudzības pilsētas ir:

 Berlīne, Vācija
 Brisele, Beļģija
 Čikāga, ASV
 Frankfurte pie Mainas, Vācija
 Hamburga, Vācija
 Kioto, Japāna
 Maiamideidas apgabals, ASV
 Nirnberga, Vācija
 Fīniksa, ASV
 Taibei, Taivāna

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Prāgas 360 grādu panorāmas 
 Prague Life Travel Guide

Kategorija:Eiropas galvaspilsētas

Kategorija:Čehijas pilsētas
Kategorija:UNESCO Pasaules mantojuma vietas Čehijā