Maskava

Maskava (, ) ir tagadējā Krievijas Federācijas galvaspilsēta un Krievijas federālā pilsēta, kas atrodas Centrālajā federālajā apgabalā pie Maskavas upes, aptuveni 641 km uz dienvidaustrumiem no Sanktpēterburgas. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir otrā lielākā pilsēta Eiropā pēc Stambulas. 

Pirmo reizi ir pieminēta hronikā 1147. gadā, 14. gadsimtā tā kļuva par Maskavijas, vēlāk par Krievijas caristes galvaspilsētu, no 1918. līdz 1991. gadam Maskava bija Padomju Savienības galvaspilsēta.
Mūsdienās Maskava ir Krievijas politiskais, rūpniecības, kultūras, zinātnes un izglītības, kā arī Krievu Pareizticīgās baznīcas centrs. Maskavas kremlis ir Krievijas prezidenta, bet Svētā Danila klosteris — Maskavas patriarha rezidence. Maskavā notiek Federālās sapulces jeb Krievijas parlamenta sēdes.  Maskavā ir četras starptautiskas lidostas, deviņas dzelzceļa stacijas un kopš 1935. gada arī metro.

 Etimoloģija 
Maskavas nosaukums ir cēlies no Maskavas upes nosaukuma. Senkrievu valodā pilsētu sauca par град Москов ("Maskavas upes pilsētu").

Savukārt upes nosaukuma izcelsme ir neskaidra, lai gan pastāv vairākas teorijas par to, kā ir radies Maskavas upes nosaukums. Viena no teorijām apgalvo, ka nosaukums ir cēlies no sensomu valodas, kas nozīmē "tumšs", "duļķains". Pirmās norādes par to, ka šī apdzīvotā vieta ir saukta par Maskavu, datētas ar 1147. gadu, kad Rostovveļikijas un Suzdaļas kņazs Jurijs Dolgorukijs aicināja Novgorodas kņazu ciemos uz Maskavu. 
Dažas versijas par upes un pilsētas nosaukuma Maskava izcelsmi ir saistāmas ar baltu valodu. Ir zināms, ka plašus Austrumeiropas līdzenuma apgabalus kādreiz apdzīvoja baltu ciltis, par ko liecina baltu toponīmi. Arī vārdu Maskava, iespējams, veido divi baltu saknes vārdi, (latgaļu) "mozs" un "kova" vai latviešu valodā "mazās kaujas" vieta.

 Vēsture 


1156. gadā Kijivas lielkņazs Jurijs Dolgorukijs pavēlēja Maskavas upes krastā uzbūvēt koka nocietinājumu, kas vēlāk kļuva par pamatu Maskavas kremlim.  1237. un 1238. gadā Maskavas cietoksni iekaroja Batuhans. 1319. gadā Zelta Ordas hans Muhameds Uzbek-hans iecēla Maskavas kņazu Juriju kā uzticamu vasali par lielkņazu, tā padarot Maskavu par visas Ziemeļaustrumkrievijas jeb Lielkrievijas politisko centru. Šajā laikā no Vladimiras uz Maskavu pārcēlās Krievijas patriarhs, un Maskava kļuva par Krievijas garīgo un politisko centru. 1480. gadā Maskavas lielkņazs Ivans III pilnībā atbrīvojās no mongoļu-tatāru pakļautības.

No 1610. līdz 1612. gadam tā saukto Lielo juku laikā Maskavu okupēja Polijas-Lietuvas karaspēks. 1612. gadā Kuzma Miņins un kņazs Dmitrijs Požarskis ieradās kopā ar zemessargiem no Ņižņijnovgorodas un atbrīvoja Maskavu. 1712. gadā Krievijas cars Pēteris I pārcēla Krievijas galvaspilsētu uz jaundibināto Sanktpēterburgu. No 1708. gada Maskava bija Maskavas guberņas centrs. 1812. gadā pilsētu okupēja Napoleona karaspēks.

 Ļeņins pārvietoja Krievijas galvaspilsētu uz Maskavu.
Kopš 1918. gada Maskava bija Krievijas SFPR galvaspilsēta, bet no  — PSRS galvaspilsēta.
Otrā pasaules kara laikā Maskavas pievārtē no  līdz  risinājās kauja par Maskavu, kas bija pirmā lielā Vērmahta neveiksme Austrumu frontē.

1991. gadā Maskavā notika Augusta puča izšķirošie notikumi. Pēc PSRS sabrukuma Maskava kļuva par Krievijas Federācijas galvaspilsētu.
Maskavā norisinājās 1993. gada Konstitucionālās krīzes galvenie notikumi.

 Ģeogrāfija 
Maskava atrodas Krievijas rietumos, aptuveni 640 km uz dienvidaustrumiem no Krievijas otras lielākās pilsētas Sanktpēterburgas un 480 km uz austrumiem no Krievijas-Baltkrievijas robežas. Caur pilsētu plūst Maskavas upe, kas ietek Okā, savukārt tā ietek Volgā. Maskava atrodas vidēji 156 m virs jūras līmeņa.

Maskavas upe šķērso Maskavu no ziemeļrietumiem uz dienvidaustrumiem, veidojot meandrus. Pilsētas robežās upes platums ir 120-200 metri. 1937. gadā tika pabeigta Maskavas kanāla būvniecība. Šis kanāls savienoja Maskavas upi ar Ivaņkovas ūdenskrātuvi, cauru kuru tek Volga.

Pilsētas robeža ar dažiem izņēmumiem tika apstiprināta 1962. gadā. Šī robeža ir 109 km garš ārējais apvedceļš (MKAD, МКАД). Pilsētas kopējā platība ir 1081 km². Aptuveni vienu trešdaļu no platības aizņem zaļā zona. Tajā ir iekļauti aptuveni 100 parki un aptuveni 500 dīķi.

Pilsēta un tās apkārtne, Maskavas apgabals, ir visaugstāk attīstītā un visapdzīvotākā Krievijas daļa.

 Klimats 
 Mēnesis Jan Feb Mar Apr Mai Jūn Jūl Aug Sep Okt Nov Dec Gadā Abslūtā maksimālā temperatūra (°C)8.68.319.728.933.234.738.237.332.324.016.29.638.2 Vidējā augstākā temperatūra (°C)-4-3.72.611.318.622.024.321.915.78.70.9-39.6 Vidējā zemākā temperatūra (°C)-12.3-11.1-5.61.77.611.513.512.07.12.1-3.3-8.61.2 Rekordzema temperatūra (°C)-42.2-38.2-32.4-21.0-7.5-2.31.3-1.2-8.5-16.1-32.8-38.8-42.2 Vidējais nokrišņu daudzums (mm)423634445175947765595856691

 Administratīvais iedalījums 
Maskava ir viena no divām Krievijas federālajām pilsētām (otra ir Sanktpēterburga). Kopš 2012. gada Maskava ir sadalīta 12 administratīvos apriņķos (административный округ), kuri sīkāk sadalās rajonos. Maskavas administratīvie apriņķi ir šādi:

 Nr.  Administratīvais apgabals  Iedzīvotāji (2016-01-01) 1  Centrālais administratīvais apriņķis  768 280 2  Ziemeļu administratīvais apriņķis  1 158 528 3  Ziemeļaustrumu administratīvais apriņķis  1 413 739 4  Austrumu administratīvais apriņķis  1 505 801 5  Dienvidaustrumu administratīvais apriņķis  1 380 668 6  Dienvidu administratīvais apriņķis 1 774 351 7  Dienvidrietumu administratīvais apriņķis 1 426 227 8  Rietumu administratīvais apriņķis 1 362 701 9  Ziemeļrietumu administratīvais apriņķis 988 423 10  Zeļenogradas administratīvais apriņķis237 897 11  Troickas administratīvais apriņķis 200 123 12  Jaunmaskavas administratīvais apriņķis 237 897

 Demogrāfija 
Pēc 2002. gada tautas skaitīšanas datiem 84,83% no Maskavas iedzīvotājiem bija krievi, bet lielākās minoritātes bija ukraiņi (2,44%), tatāri (1,60%), armēņi (1,20%), azerbaidžāņi (0,92%), ebreji (0,76%), baltkrievi (0,57%) un gruzīni (0,52%).

 Iedzīvotāju skaita izmaiņa 

 Sports 
1980. gadā Maskavā norisinājās vasaras olimpiskās spēles.

Maskavā bāzēti trīs hokeja klubi, kuri spēlē Kontinentālajā hokeja līgā. Tie ir Maskavas "Dinamo", Maskavas "CSKA" un Maskavas "Spartak".

 Cilvēki 
Maskavā dzimuši:

 Aleksandrs Aļehins (1892—1946) — šahists
 Andrejs Belijs (1880—1934) — dzejnieks
 Boriss Berezovskis (1946—2013) — biznesmenis
 Nikolajs Buharins (1888—1938) — politiķis
 Marina Cvetajeva (1892—1941) — dzejniece
 Valērijs Harlamovs (1948—1981) — sportists
 Mihails Hodorkovskis (1963) — biznesmenis
 Deniss Davidovs (1995) — karavīrs
 Fjodors Dostojevskis (1821—1881) — rakstnieks
 Vjačeslavs Fetisovs (1958) — hokejists
 Ivans Fjodorovs — grāmatnieks
 Vitālijs Ginzburgs (1916—2009) — zinātnieks
 Aleksandrs Hercens (1812—1870) — domātājs
 Aleksandrs Jakovļevs (1906—1989) — konstruktors
 Aleksejs Jermolovs — karavadonis
 Nikolajs Judeņičs (1862—1933) — ģenerālis
 Ļevs Kameņevs (1883—1936) — politiķis
 Vasilijs Kandinskis (1866—1944) — mākslinieks
 Sofija Kovaļevska (1850—1891) — matemātiķe
 Pjotrs Kropotkins (1842—1921) — domātājs
 Anna Kurņikova (1981) — sportiste
 Mihails Ļermontovs (1814—1841) — dzejnieks
 Daniils Medvedevs (1996) — tenisists
 Nikolajs Ņekrasovs (1900—1938) — esperantists
 Bulats Okudžava (1924—1997) — dziesminieks
 Boriss Pasternaks (1890—1960) — rakstnieks
 Viktors Peļevins (1962) — rakstnieks
 Nikolajs Pirogovs (1810–1881) — zinātnieks, ārsts, pedagogs
 Oļegs Popovs (1930—2016) — klauns
 Alla Pugačova (1949) — dziedātāja
 Aleksandrs Puškins (1799—1837) — dzejnieks
 Andrejs Saharovs (1921—1989) — zinātnieks
 Aleksandrs Skrjabins (1872—1915) — mūziķis
 Konstantīns Staņislavskis (1863—1938) — režisors
 Aleksandrs Suvorovs (1729—1800) — karavadonis
 Vladimirs Toporovs (1928—2005) — filologs
 Nikolajs Vavilovs (1887—1943) — zinātnieks
 Vladimirs Visockis (1938—1980) — dziesminieks

 Sadraudzības pilsētas 

  Berlīne, Vācija
  Seula, Dienvidkoreja
  Vīne, Austrija
  Tokija, Japāna
  Parīze, Francija
  Diseldorfa, Vācija
  Pekina, Ķīna
  Varšava, Polija
  Prāga, Čehija
  Madride, Spānija
  Telaviva, Izraēla
  Atēnas, Grieķija
  Erevāna, Armēnija

 Transports 
Maskava ir lielākais transporta mezgls Krievijas Federācijā. Pilsētā atrodas dzelzceļa tīkli. Pilsētu apkalpo piecas lielas komerciālās lidostas, lielākā no tām — Šeremetjevas starptautiskā lidosta.

 Atsauces un piezīmes 

 Ārējās saites 

  The Moscow Guide SunSITE

  Geography of Moscow How Stuff Works


Kategorija:Krievijas Federācijas federālās nozīmes pilsētas