Rīgas lidosta

RIX Rīgas lidosta (IATA: RIX, ICAO: EVRA) ir lielākā lidosta Latvijā un Baltijas valstīs. Lidosta atrodas apmēram 13 kilometrus uz dienvidrietumiem no Rīgas centra, Mārupes novadā. 2016. gadā atvēra Ziemeļu termināli,FOTO: Jaunā ziemeļu piestātne lidostā Rīga 2018. gadā lidostas pasažieru skaits pārsniedza 7 miljonus gadā. 2025. gada beigās plānots pabeigt Rail Baltica dzelzceļa stacijas būvniecību.

Rīgas lidostas operators ir valsts akciju sabiedrība Starptautiskā lidosta "Rīga".

 Vēsture 
Rīgas lidostas kompleksu būvēja no 1965. līdz 1974. gada oktobrim, līdz lidostas būves pabeigšanai civilie lidojumi notika no Spilves lidostas un Rumbulas lidostas. Lidostas galveno ēku projektēja Maskavas institūts "Aeroprojekt" (arhitekts Leonīds Ivanovs, interjera dizaina autori Aleksandrs Stankevičs un Armīns Punka), bet būvēja Baltijas transporta celtniecības trests. Kompleksā ietilpa lidostas galvenā ēka, mācību korpuss, dienesta ēka un citas celtnes. Lidostas galvenajā ēkā izvietoja uzgaidāmās telpas, biļešu kases, uzziņu birojus, kafejnīcas un kioskus.

Regulāra pasažieru pārvadāšana sākās 1975. gadā ar lidmašīnām Il-18 un Tu-134A, no Rīgas lidostas veica regulārus lidojumus uz aptuveni 100 pilsētām - visām PSR galvaspilsētām, kā arī lielākajiem rūpniecības un tūrisma centriem. Taču no Rīgas lidostas nebija regulāru tiešo lidojumu ārpus Padomju Savienības, šim nolūkam bija nepieciešams lidot caur Maskavu. Lidostas ienākumus sūtīja uz centrālo "Aeroflot" pārvaldi Maskavā, kura pēc tam naudu sadalīja starp PSRS lidostām un aviosabiedrības filiālēm. 1986. gadā Rīgas lidostā apkalpoja aptuveni 900 000 pasažieru, pārkrāva 12 000 tonnu kravas un 500 tonnas pasta sūtījumu. 1980. gadu beigās pasažieru pārvadāšanai izmantoja lidmašīnas Tu-154-B2, Tu-134B un An-24. Kravas pārvadājumiem izmantoja lidmašīnu An-26.

1989. gada 1. decembrī "Aeroflot" ar TU-134A lidmašīnu sāka regulārus lidojumus Rīga–Tallina–Stokholma divas reizes nedēļā (izlidošana no Rīgas bija pirmdienās un piektdienās 11:00).1989. gada 1. decembrī. No Rīgas var aizlidot uz Stokholmu! Viesturs Sprūde la.lv 2019. gada 1. decembrī
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1991. gadā bijušo "Aeroflot" Latvijas filiāli sadalīja trīs saimnieciski pastāvīgos uzņēmumos — "Latvijas Gaisa satiksme", aviosabiedrībā "Latvijas aviolīnijas", kā arī valsts lidostu uzņēmumā "Rīga", kurā ietilpa starptautiskā lidosta "Rīga", "Liepāja" un "Daugavpils". Lidosta atkal kļuva par starptautisku un Rīga kā galamērķis parādījās labi pazīstamu Rietumu aviokompāniju sarakstos - vispirms SAS (1990. gada pavasarī) un Lufthansa (1991. gada oktobrī), tomēr lidostā apkalpoto pasažieru skaits strauji nepalielinājās. 1993. gadā lidosta apkalpoja tikai 310 tūkstošus pasažieru.

1994. gadā Rīgas lidostā notika pirmie nopietnie rekonstrukcijas darbi. Notika skrejceļa rehabilitācija un apgaismes sistēmas nomaiņa, kā arī administrācijas ēkas rekonstrukcija. Tika iegādāti jauni pasažieru autobusi, kā arī skrejceļa tehnika. Pakāpeniski tika atjaunots arī lidostas tehnikas parks un izveidotas jaunas autostāvvietas. 1995. gadā tika dibināta Latvijas nacionālā aviokompānija airBaltic un 1. novembrī ar lidmašīnu SAAB 340 tika veikts pirmais lidojums. 
2001. gadā vienlaicīgi ar Rīgas 800 gadu svinībām beidzās lidostas modernizācija. 2003. gadā apkalpoto pasažieru skaits pieauga līdz 712 tūkstošiem pasažieru gadā.

Pateicoties tam, ka uzlabojās kopējā ekonomiskā situācija Latvijā un tā saukto zemo cenu aviokompāniju Ryanair un EasyJet piesaiste un ienākšana Latvijas tirgū, lidosta sāka strauji attīstīties un jau 2004. gadā, pirmo reizi lidostas pastāvēšanas vēsturē, gada laikā apkalpoto pasažieru skaits pārsniedza vienu miljonu un bija 1,05 miljoni. 2005. gadā lidosta apkalpoja 1,9 miljonus pasažieru, bet 2006. gadā apkalpoto pasažieru skaits sasniedza jau 2,5 miljonus. 2007. gadā Starptautiskajā lidostā "Rīga" tika apkalpoti jau 3,16 miljoni pasažieru, savukārt 2008. gadā pasažieru skaits sasniedza 3,69 miljonus. 2008. gadā Rīgas mērs Jānis Birks ierosināja lidostu pārdēvēt Latvijas pirmā ārlietu ministra Zigfrīda Annas Meierovica vārdā, tomēr šis ierosinājums atbalstu neguva. Neraugoties uz ekonomisko krīzi, 2009. gadā lidostā apkalpoja 4,07 miljonus pasažieru (kāpums par 10,2%, salīdzinot ar 2008. gadu), bet 2010. gadā 4,66 miljonus pasažieru (kāpums par 14,5%, salīdzinot ar 2009. gadu).

2009. gada maijā VAS Starptautiskā lidosta "Rīga" ieguva prestižo Routes un OAG (Official airline Guide) godalgu Airport Marketing Award lidostu mārketingā Eiropā kā labākā Skandināvijas un Baltijas reģiona lidosta, atstājot aiz sevis Kopenhāgenas un Stokholmas lidostas.

2014. gadā konkursā par lidostas pasažieru termināļa "Ziemeļu piestātne" būvniecību 15,93 miljonus eiro vērtībā apstiprināja SIA "Skonto būve" iesniegto piedāvājumu. Termināļa attīstības 5. kārta paredz ne-Šengenas zonas paplašināšanu un papildus četru jaunu iekāpšanas sektoru izbūvi.Lidostas pasažieru termināli par 15,9 miljoniem eiro paplašinās "Skonto būve" 2014. gada 11. jūlijā

2015. gadā pabeidza Rīgas lidostas termināļa paplašināšanu, pasažieriem, kuri ceļoja ārpus Šengenas zonas, ierīkoja jaunus iekāpšanas sektorus un plašākas uzgaidāmās telpas.

2017. gadā par Rīgas lidostas valdes priekšsēdētāju kļuva lidostas valdes locekle Ilona Līce, kura par lidostas ilgtermiņa prioritāti noteica tālo lidojumu attīstīšanu, papildinot starpkontinentālo reisu skaitu.Rīga kā Baltijas aviosatiksmes sirds. Diena.lv. 2017. gada 27. martā.

 Tiešie lidojumi un pārvadāto pasažieru skaits 
2017. gadā no Rīgas lidostas bija tiešie lidojumi uz 30 valstīm:

  250px

 Dažādu lidsabiedrību Rīgas lidostā apkalpoto pasažieru skaits Lidsabiedrības nosaukums Pasažieru skaits (2017)Latvijas mazākās aviokompānijas kļūst arvien pamanāmākas Dace Skreija, lsm.lv 2018. gada 20. martā  % no kopējā (2023)STATISTICS REPORT 2023 Air Baltic Corporation 3 247 661   52,0% Ryanair 954 666  29,9% Wizz Air 553 734 3,9% Norwegian Air Shuttle  233 226  2,1% Aeroflot  203 627  — Lufthansa  199 690  1,9% SmartLynx Airlines  149 173  1,4% Finnair  103 850  2,1% Scandinavian Air System (SAS)  86 455   LOT Polish Airlines  73 751  2,1% Turkish Airlines  71 892  2,6% Ukraine International Airlines  64 955   — Utair  51 523   —  Uzbekistan Airways  39 189  — Belavia 17 776   — Citas 46 597  Kopā 6 097 765 

 Pasažieru skaita izmaiņas 

 Rīgas lidostas pasažieru skaits Pasažieru Statistika Starptautiskajā lidostā "Rīga" , riga-airport.com Gads Skaits % Gads Skaits % Gads Skaits % Gads Skaits % 1990   2000 574 356 +2,1% 2010 4 663 692 +14,7% 2020 2 011 155  -74,2% 1991   2001 622 647 +8,4% 2011 5 106 893 +9,5% 2021 2 353 064 +17,0% 1992   2002 633 332 +1,7% 2012 4 767 764 −6,6% 2022 5 380 779 +128,7% 1993 310 132  2003 711 753 +12,4% 2013 4 793 045 +0,5% 20236 630 891 +23.2% 1994 392 065 +26,4% 2004 1 060 426 +49,0% 2014 4 813 959 +0,4% 2024 7 120 000 +7% 1995 490 607 +25,1% 2005 1 878 035 +77,1% 2015 5 162 149 +7,2% 1996 497 124 +1,3% 2006 2 495 020 +32,8% 2016 5 402 545 +4,6% 1997 531 199 +6,8% 2007 3 160 945 +26,7% 2017 6 097 765  +13,0% 1998 554 628 +4,4% 2008 3 690 549 +16,7% 2018 7 056 089 +15,7% 1999 562 383 +1,4% 2009 4 066 793 +10,2% 2019 7 798 382 +10,5%

Aviokompānijas un galamērķi 
2023. gada ziemas sezonā no lidostas "Rīga" lidojumus veic šādas lidsabiedrības:
aviokompānijagalamērķiairBaltic55 galamērķi, skatīt airbaltic.com Aegean AirlinesAtēnasBritish AirwaysLondona (Hītrovas lidosta)Finnair (lidojumu izpilda: Norra)HelsinkiLOTVaršava (Šopēna lidosta)LufthansaFrankfurte pie MainasNorwegian Air ShuttleAlikante, Kopenhāgena, Korfu, Oslo (Gardemūene), Stokholma (Arlanda), TivataRyanair30 galamērķi, skatīt ryanair.comSmartwingsČarteris:
TirānaTurkish AirlinesStambulaTransaviaAmsterdamaUzbekistan AirwaysTaškentaWizz AirKutaisi

 Čarterlidojumu kompānijas 

 Kravas pārvadātāji 

 Populārākie galamērķi 
2023. gadā populārākie galamērķi lidojumiem no Rīgas bija Londona, Helsinki, Oslo un Tallina, bet populārākās valstis – Apvienotā Karaliste, Vācija, Somija un Spānija.Lidosta “Rīga” šogad apkalpojusi 1,8 miljonus pasažieru Civilās aviācijas aģentūra 09.05.2023

 Tehniskā informācija 
Lidostas ICAO kods ir EVRA, bet IATA kods ir RIX. 
Tā atrodas 10 metrus virs jūras līmeņa. Tuvošanās ugunis, skrejceļa malu ugunis, skrejceļa ass līnijas ugunis un zemskares zonas ugunis atbilst CAT II precīzas nolaišanās operāciju prasībām.

Skrejceļa platums ir 45 metri. 2008. gada 30. oktobrī tika nodots eksplutācijā rekonstruētais skrejceļš, kura garums palielināts līdz 3200 metriem. Līdz ar to lidosta spēj uzņemt lielus gaisa kuģus, piemēram, Airbus A340 un Boeing 747.

 Transports 
Autobusu satiksmi ar Rīgas centru nodrošina 22. autobuss.

Starptautisko autobusu pārvadājumu kompānija "Ecolines" trīs reizes dienā maršrutā Rīga — Tallina — Rīga pietur Rīgas lidostā. 
Ollex nodrošina ikdienas satiksmi starp Rīgu (pilsētu un lidostu) un Šauļiem, Pluņģi un Klaipēdu. 

 Rīgas lidostas dzelzceļa stacija 
Rail Baltica stacijas būvniecību pie lidostas sāka 2021. gada 30. jūnijā, sākotnēji termināli bija plānots pabeigt 2023. gada sākumā, savukārt lidostas infrastruktūru kopumā — līdz 2025. gada beigām.Sāk «Rail Baltica» stacijas būvniecību pie lidostas lsm.lv 2021. gada 30. jūnijā Plānots, ka pa jaunuzbūvēto dzelzceļu līdz Rīgas centrālajai dzelzceļa stacijai četras reizes dienā kursēs "Rail Baltica" ātrvilciens, un ik pa 15-30 minūtēm atspoles (shuttle) vilciens, ļaujot astoņās minūtēs nokļūt no lidostas galvaspilsētas centrā.

 Lidostas attīstība 
2010. gada 4. augustā Rīgas lidosta noslēdza līgumu ar LR Satiksmes ministriju par Eiropas Savienības struktūrfondu projektu „Starptautiskās lidostas „Rīga” infrastruktūras attīstība”. Projekta kopējās attiecināmās izmaksas bija vairāk kā 93 miljoni EUR, tajā skaitā, Kohēzijas fonda finansējums 57 mln EUR, valsts budžeta finansējums 11,6 mln EUR un VAS „Starptautiskā lidosta „Rīga"" finansējums 23,7 mln EUR.
Projekta gaitā īstenoja skrejceļa segas virskārtas renovāciju un lidjoslas pastiprināšanu, izbūvēja papildus manevrēšanas ceļu E un D, II kategorijas gaismas sistēmas un citus darbus. Uzbūvēja jaunu piestātni (Ziemeļu termināli) gan Šengenas līguma zonas, gan ne-Šengenas zonas pasažieru apkalpošanai. Īstenojot projektu, lidostu sertificēja kā II kategorijas lidostu, kas ļauj nodrošināt lidojumus ievērojami nelabvēlīgos laikapstākļos, tādējādi ievērojami samazinot novirzīto reisu skaitu un uzlabojot lidojumu drošību.
Jaunās piestātnes divos stāvos pasažieriem ir pieejami 19 jauni iekāpšanas sektori, trīs gaisa kuģu tilti, jauni veikali un kafejnīcas, rotaļu laukumi bērniem, kā arī plašas uzgaidāmās telpas. Kopējā ziemeļu piestātnes platība ir 9 828 m2, bet kopā ar projekta pirmajā posmā izbūvētajām telpām ielidojošajiem pasažieriem un termināļus savienojošo galeriju - 17 340 m2.Lidosta “Rīga” nostiprina līderpozīcijas Baltijā  riga-airport.com preses relīze 2017. gada 30. janvārī.

2023. gada novembrī Rīgas lidosta izsludināja būvniecības iepirkuma pirmo kārtu jauna pasažieru termināļa būvniecībai, iekļaujot arī bagāžas apstrādes un šķirošanas kompleksu, jaunus piebraucamos ceļus, daudzstāvu autostāvvietu un lidostas savienojumu ar "Rail Baltica" staciju. Jaunā termināļa projektētais būvapjoms ir 45 tūkstoši kvadrātmetru, bet būvniecības izmaksas lēsa 167 miljonu eiro apjomā. Uzsākt jaunā termināļa būvdarbus paredzēts 2024. gada 3. ceturksnī un pabeigt 2028. gada beigās.Lidosta «Rīga» par aptuveni 167 miljoniem eiro būvēs jaunu pasažieru termināli lsm.lv 2023. gada 3. novembrī

 Lielākās Baltijas lidostas pēc pasažieru skaita 

+  Nr. Pilsēta Lidosta Pasažieri(2021) Pasažieri(2022)Izmaiņas 
2021-2022 1. 20px Rīga Starptautiskā lidosta "Rīga" 2 353 064 5 380 779 +128.7% 2. 20px Viļņa Viļņas starptautiskā lidosta 1 898 817 3 915 960 +106.23% 3. 20px Tallina Lennarta Meri lidosta 1 301 109 2 748 255 +111.22% 4. 20px Kauņa Kauņas starptautiskā lidosta 487 532 1 159 184 +137.77% 5. 20px Palanga Palangas starptautiskā lidosta 85 895 274 879 +220.02%
*Pasažieru skaitu ir būtiski ietekmējusi Covid-19 pandēmija.

 Lielākās Ziemeļvalstu lidostas pēc pasažieru skaita 
+  Nr. Pilsēta Lidosta Pasažieri(2022) 1. 20px Oslo Oslo lidosta Gardermoenā 22 467 510 2. 20px Kopenhāgena Kopenhāgenas lidosta Kastrupā 22 143 007 3. 20px Stokholma Stokholmas lidosta Ārlandā 18 387 268 4. 20px Helsinki Helsinku lidosta Vantā 12 882 861 5. 20px Reikjavika Keflavikas lidosta Reikjavikā 6 126 421 6. 20px Bergena Bergenas lidosta Fleslendā 5 995 234

 Privatizēšanas aizliegums 
Valsts un pašvaldību īpašuma privatizācijas un privatizācijas sertifikātu izmantošanas pabeigšanas likuma 17. pants aizliedz privatizēt Valsts akciju sabiedrību “Latvenergo”, valsts akciju sabiedrību “Latvijas pasts”, valsts akciju sabiedrību “Starptautiskā lidosta "Rīga"”, valsts akciju sabiedrību “Latvijas dzelzceļš”, valsts akciju sabiedrību “Latvijas gaisa satiksme” un valsts akciju sabiedrību “Latvijas valsts meži” un šo sabiedrību akcijas nedrīkst privatizēt vai atsavināt.

 Skatīt arī 
 Rīga
 airBaltic
 Sabiedriskais transports Rīgā
 Spilves lidosta
 Rumbulas lidosta

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Lidostas mājaslapa 
 Žurnāls GatewayRiga
 Lidostas paplašināšanās plāni  
 Lidostas lidojumu grafils 

Riga
Lidosta
Kategorija:Mārupes novads