Kursenieki

Kursenieki ( — 'kurši';  vai kuršiai; pašnosaukums — kāpenieki ()) ir gandrīz izmirusi baltu etniska grupa, Kuršu kāpu pirmiedzīvotāji. Viņu runātā kursenieku valoda bija ļoti tuva Kurzemes latviešu valodas izloksnēm. Otrā pasaules kara beigās gandrīz visi kursenieki kopā ar Kuršu kāpās dzīvojošajiem vāciešiem devās bēgļu gaitās uz Vāciju. 2004. gadā Latvijas Universitātes ekspedīcija Kuršu kāpās apzināja divus cilvēkus, kuri joprojām runāja kursenieku valodā.Janīna Kursīte. Kursenieki mainīgajā pasaulē. LU Akadēmiskais apgāds. Rīga. 2007.  71. lpp.

Iespējams, kursenieku izcelsme ir pazīstamajam filozofam Imanuelam Kantam (1724—1804)Mortensen, Hans und Gertrud: Kants väterliche Ahnen und ihre Umwelt, Rede von 1952 in Jahrbuch der Albertus-Universität zu Königsberg / Pr., Holzner- Verlag Kitzingen/ Main 1953 Bd. 3 (vāciski), Nikolajam Kopernikam (1473—1543)Stradiņš, J. Etīdes par Latvijas zinātņu pagātni. Rīga: Zinātne, 1982. — 393 lappuses (no vāciskotā kursenieku pašnosaukuma Koperniker) un teoloģijas profesoram Ludvigam Rēzam.

Kursenieki dzīvoja ciemos un gandrīz visi nodarbojās ar zvejniecību. 20. gadsimta 20.—30. gados lielākie ciemi bija Nīde (Nida), Šatenurta (Jodkrante), Preiļi (Preila) un Pērvelka (Pervalka). No 1923. gada, kad Klaipēdas apgabals līdz ar Kuršu kāpām tika pievienots Lietuvai, līdz 1939. gadam, kad Lietuva šo apgabalu zaudēja, Latvijas valsts iestādes centās īstenot kultūras sakarus ar kurseniekiem.

 Atsauces 

 Skatīt arī 
 Kursenieku valoda
 Kuršu valoda

 Ārējās saites 

 Rietumbalti un viņu kaimiņi kultūru krustcelēs
 Kursenieki un to valoda Latvijas un latviešu pētījumos un publikācijās
 Kursenieki — Vēstures terminu skaidrojošā vārdnīca
 Die Kuren no wiki-de.genealogy.net 

Kategorija:Balti