Spēks

Spēks ir fizikāls lielums, kas raksturo ķermeņu un / vai lauku mijiedarbību. Tā kā spēka jēdziens tiek lietots vienlīdz ar mijiedarbības jēdzienu, spēks ir iedalāms tāpat kā fundamentālās mijiedarbības veidi šādi: elektromagnētiskais, stiprais, vājais, gravitācijas. Visbiežāk spēka jēdziens tiek lietots klasiskajā mehānikā, kur ar to nosauc gravitācijas spēku (atbilst gravitācijas fundamentālajai mijiedarbībai), berzes spēku, elastības spēku un vides pretestības spēkus (atbilst elektromagnētiskajai fundamentālajai mijiedarbībai). Tādējādi spēks parasti tiek uzskatīts par paātrinājuma izraisītāju, kā to nosaka Otrais Ņūtona likums.

Spēks ir vektoriāls lielums, kura modulis raksturo mijiedarbības lielumu (intensitāti), bet vērsums — mijiedarbības virzienu telpā. SI spēku mēra ņūtonos. 1 N = (1 kg·1m)/1s2. To apzīmē ar .

 Spēka mērīšana 
Dažādu spēku salīdzināšanai, proti, katra atsevišķa spēka mērīšanai, iespējams pielietot divas metodes: dinamisko un statisko. Dinamiski spēks tiek mērīts pēc tā radītās kāda ķermeņa kustības izmaiņas jeb paātrinājuma spēka darbības virzienā. Statiski spēku mēra pēc tā izraisītās ķermeņa deformācijas.

 Ņūtona otrais likums 

Ņūtona otrais likums apgalvo, ka spēks ir vienāds ar masas un paātrinājuma reizinājumu, t.i.,


 kur 
  ir spēks (N)
  ir masa (kg)
  ir paātrinājums (m/s2)

 Spēku veidi 
Spēku var izraisīt dažādi procesi, piemēram, berze izraisa berzes spēku. Līdz ar to spēkus iedala pēc to darbības. Spēku veidi ir šādi:
 Ampēra spēks
 Arhimēda spēks
 Atgrūšanās spēks
 Ārējie spēki
 Berzes spēks
 Cēlējspēks
 Centrtieces spēks
 Elastības spēks
 Gravitācijas spēks
 Iekšējie spēki
 Kulona spēks
 Lorenca spēks
 Mijiedarbības spēks
 Molekulārie spēki
 Pievilkšanās spēks
 Pretestības spēks
 Reakcijas spēks
 Sastiepuma spēks
 Smaguma spēks
 Svars
 Trieciena spēks
 VilcējspēksIzmantojot darba jēdzienu un tā matemātisko izteiksmi

,

kur  ir ķermeņa pārvietojums taisnvirziena kustībā,  ir leņķis starp ķermenim pieliktā virzienu un ķermeņa pārvietojuma virzienu,

spēkus iedala pēc leņķa :

 ja , padarītais darbs ir pozitīvs un to padarošo spēku sauc par dzinējspēku (piemēram, smaguma spēks, ķermenim kustoties uz leju);
 ja , padarītais darbs ir negatīvs un to padarošo spēku sauc par pretestības spēku (piemēram, berzes spēks);
 ja , darbs netiek veikts (darbu nedara, piemēram, centrtieces spēks).

 Spēka mērvienības 
SI spēka mērvienība ir ņūtons, kas pēc būtības ir 1 kg·m/s². CGS sistēmā spēka pamatmērvienība ir dins. Vēsturiski spēks ir mērīts ar dažādām mērvienībām.

+ Spēka mērvienības  ņūtons(SI vienība)  dins  spēka kilograms  spēka mārciņa  poundal 1 N ≡ 1 kg·m/s² = 105 dyn ≈ 0,10197 kp  ≈ 0,22481 lbf ≈ 7,2330 pdl 1 dyn = 10−5 N ≡ 1 g·cm/s² ≈ 1,0197×10−6 kp  ≈ 2,2481×10−6 lbf ≈ 7,2330×10−5 pdl 1 kp = 9,80665 N = 980665 dyn ≡ gn·(1 kg) ≈ 2,2046 lbf  ≈ 70,932 pdl  1 lbf ≈ 4,448222 N  ≈ 444822 dyn ≈ 0,45359 kp ≡ gn·(1 lb) ≈ 32,174 pdl  1 pdl ≈ 0,138255 N  ≈ 13825 dyn ≈ 0,014098 kp ≈ 0,031081 lbf  ≡ 1 lb·ft/s²gn ir debess ķermeņa brīvās krišanas paātrinājums, kur tiek lietota šī mērvienība.

 Skatīt arī 
 Brīvās krišanas paātrinājums
 Masa
 Paātrinājums
 Svars

 Ārējās saites 

Kategorija:Klasiskā mehānika