Helsinki-86

"Helsinki-86" bija Latvijas cilvēktiesību aizstāvības grupa (CTAG), ko 1986. gada jūnijā Liepājā nodibināja Linards Grantiņš, Raimonds Bitenieks un Mārtiņš Bariss, ar mērķi sekot, kā tiek ievērotas latviešu tautas ekonomiskās, kultūras un indivīda tiesības. Uz ārzemēm nosūtīja 17 personu protesta vēstuli pret PSKP CK un Latvijas KP CK, kā arī "Helsinki-86" dibināšanas dokumentus, kas izraisīja plašu rezonansi.

 Akcijas 

 1987. gadā 
Pieminot 1941. gada jūnija deportācijas Latvijā 1987. gada 14. jūnijā grupa "Helsinki-86" organizēja ziedu nolikšanas ceremoniju komunistiskā terora upuru piemiņai pie Brīvības pieminekļa Rīgā. Varas iestādes izolēja organizācijas vadītājus un pie Brīvības pieminekļa pārcēla velomaratona finišu un dalībnieku apbalvošanu. Tomēr ziedu nolikšanā piedalījās ap 100—150 cilvēku, vairāki tūkstoši cilvēku bija sanākuši vērot notiekošo.«Kalendāra nemieri» pie Brīvības pieminekļa 1987. gada 23. augustā. Nenovērtētais Trešās atmodas notikums lsm.lv 2025. gada 23. augustā

1987. gada 23. augustā grupa organizēja demonstrāciju Molotova-Rībentropa pakta nosodījumam. Varas iestādes pirms akcijas daļu helsinkiešu nobloķēja pretim Bastejkalnam esošā nama dzīvoklī. Lai arī Brīvības pieminekli apjoza miliču un brīvprātīgo kārtības sargu ķēdes, vairāki tūkstoši cilvēku pie tā nolika ziedus. "Helsinki-86" vadītājs Jānis Barkāns demonstrantu skaitu vērtēja uz 10 tūkstošiem. Pēc pulksten 17.00 milicija sāka vardarbīgi izdzenāt un aizturēt akcijas dalībniekus. Arestēja apmēram 160 cilvēku, "Helsinki-86" aktīvistus mēģināja diskreditēt un piespiest emigrēt. Presē notika 23. augusta notikumu nosodīšanas kampaņa, publicējot vēstules ar pazīstamu kultūras un sabiedrisko darbinieku parakstiem. Uzņēmumos un iestādēs rīkoja sapulces, kurās atreferēja presē un atspoguļoja televīzijā. Grupa "Helsinki-86" aicināja nedēļas laikā sarīkot televīzijā preses konferenci, varētu izskaidrot savu viedokli, kā arī atvairīt pret viņiem vērstos personiskos apvainojumus. Valsts televīzijas un radioraidījumu komiteja noraidīja preses konferences ideju.

1987. gada 18. novembrī "Helsinki-86" svinēja Latvijas neatkarības proklamēšanas dienu.

 1988. gadā 
1988. gada 25. janvārī Liepājā 10 jaunieši (astoņi no Liepājas un divi no Aizputes) pie grupas "Helsinki-86" nodibināja Jauniešu apvienību “Tēvzemei un Brīvībai”.

30. janvārī Rīgā notika "Helsinki 86" sēde, kurā Eduards Berklavs nolasīja divu stundu garu referātu par savu dzīvi. "Helsinki '86" iesniedza LKP CK memorandu, pieprasot Latvijas neatkarību un sarkanbaltsarkanā karoga atjaunošanu. 1988. gada 2. februārī no "Helsinki '86" dalībniekiem Latvijā bija Mārtiņš Bariss, Eva Biteniece, Linards Grantiņš, Ārijs Tomsons, Alfrēds Zariņš un Juris Ziemelis, bet Raimonds Bitenieks, Edmunds Cirvelis un Heinis Lāma bija Minsterē, Jānis Barkāns — Stokholmā, Rolands Silaraups — Austrālijā. 1988. gadā grupai pievienojās Aija Ekarda (dzimusi 1968), Mario Ekards (1963), Dzintars Geide, Juris Vidiņš (1938), Mērija Vītola un Jāzeps Sadovskis."Helsinki '86" darbība Pasaules Brīvo latviešu apvienība "Laiks" nr. 14; 17.02.1988

1988. gada 14. jūnijā pirmo reizi Latvijas pēckara vēsturē demonstrācijas laikā grupas "Helsinki-86" biedrs Konstantīns Pupurs cauri visai Rīgai, no Brīvības pieminekļa līdz Brāļu Kapiem, iznesa Latvijas sarkanbaltsarkano karogu.

 Vēlākie notikumi 
1989. gada 23. augustā notika akcija "Baltijas ceļš". Igaunijas, Latvijas un Lietuvas iedzīvotāji, sadevušies rokās no Tallinas līdz Viļņai, demonstrēja savu vienotību valstu neatkarības atjaunošanā.

1995. gada 28. jūnijā "Helsinki-86" reģistrēja kā sabiedrisku organizāciju. 1997. gadā uz sabiedriskās organizācijas "Helsinki-86" bāzes tika izveidota politiskā partija, kuru 1998. gada 2. janvārī reģistrēja Tieslietu ministrijā. Par partijas pirmo priekšsēdētāju kļuva Heinis Lāma. Kā politiskā partija "Helsinki-86" bez sekmēm mēģināja piedalīties 7. Saeimas vēlēšanās, iegūstot ap 0,2% balsu.
2003. gadā uz "Helsinki-86" bāzes izveidojās politiskā partija Nacionālā Spēka Savienība (NSS), kurā līdz tās likvidācijai 2008. gadā darbojās vairāki "helsinkieši".http://www.knab.lv/lv/finances/db/declaration/decl.php?id=99163 2000. gadā bija izveidojusies cita saistīta politiskā partija — Latvijas Nākotnes partija.

Oficiāli Latvijas cilvēktiesību aizsardzības grupa "Helsinki 86" likvidēta 2007. gada 29. oktobrī.

 "Helsinki-86" biedru uzskaitījums 
Cilvēktiesību aizsardzības grupas "Helsinki-86" biedri dažādos laikposmos:

 Mārtiņš Āboliņš
 Jānis Ābols
 Mārtiņš Bariss (apbalvots ar II šķiras Triju Zvaigžņu ordeni)
 Jānis Barkāns
 Anta Bergmane
 Eva Biteniece (apbalvota ar III šķiras Triju Zvaigžņu ordeni)
 Raimonds Bitenieks (apbalvots ar III šķiras Triju Zvaigžņu ordeni)
 Edmunds Cirvelis
 Lita Ecētāja
 Mario Ekards
 Aija Ekarde
 Linards Grantiņš (apbalvots ar II šķiras Triju Zvaigžņu ordeni)
 Dzintars Geide
 Miervaldis Krims
 Heinis Lāma
 Jānis Lapa
 Vitauts Nenišķis
 Konstantīns Pupurs
 Jānis Rožkalns (apbalvots ar II šķiras Triju Zvaigžņu ordeni)
 Jāzeps Sadovskis
 Rolands Silaraups (apbalvots ar II šķiras Triju Zvaigžņu ordeni)
 Ārijs Tomsons
 Jānis Vēveris (apbalvots ar II šķiras Triju Zvaigžņu ordeni)
 Juris Vidiņš
 Mērija Vītola
 Alfrēds Zariņš
 Juris Ziemelis
 Reinholds Kalniņš
 Rita Prane
 Uldis Kretovs
 Romāns Jaunušāns

 H-86 priekšsēdētāji 
 Romāns Jaunušāns (vismaz 1997—2000);
 Jānis Vīķelis (2000—2003);

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Helsinkieši: viņi bija sākumā
 Dokumenti pie šķirkļa Helsinki-86 (Historia.lv)
 1987. gada 23. augusts Rīgā
 Helsinki ’86 dibināšanas 20. gadskārta (1986—2006) 

*
Kategorija:Latvijas politiskās partijas
Kategorija:Latvijas PSR
Kategorija:Sabiedriskās kustības un organizācijas Latvijas teritorijā
Kategorija:Pretošanās kustības okupācijas varām Latvijā
Kategorija:Cilvēktiesību organizācijas Latvijā