Raseiņi

Raseiņi () ir sena Žemaitijas pilsēta, pašvaldības centrs 76 km uz ziemeļrietumiem no Kauņas. Pilsēta ir seņūnijas centrs, tajā atrodas Dubīsas reģionāla parka direkcija.

Raseiņos atrodas Sv. Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas baznīca (uzcelta 1663. gadā, paplašināta 1783. gadā), bijušais dominikāņu klosteris, pareizticīgo baznīca (uzcelta 1870. gadā), kultūras nams, novadpētniecības muzejs, pasta nodaļa (LT-60001), rajona centrālā slimnīca, Raseiņu parks, skulptūra „Žemaitis“. Pilsētā atrodas 3 dīķi, tai cauri tek Raseikas upīte.

 Vēsture 

Raseiņi ir viena no vecākajām Lietuvas pilsētām Žemaitijas teritorijā. Vēstures avotos Raseiņi pirmo reizi pieminēti 1253. gadā, kad karalis Mindaugs, kuršu un žemaišu zemju dalīšanas laikā uzdāvināja Livonijas ordenim pusi no Raseiņu zemes. Atlikušo pusi Mindaugs 1254. gadā atdeva pirmajam Lietuvas bīskapam Kristiānam.

No 1416. līdz 1421. gadam Raseiņos uzcelta pirmā baznīca, 15. gadsimta beigās miestam piešķīra pilsētas tiesības, kas tika apstiprinātas 1792. gadā. No 15.  līdz 18. gadsimtam pilsēta bija Žemaitijas hercogistes administratīvais centrs; šeit tika vēlēti Žemaitijas vecākie, Žemaišu seņūnijas rakstveži, seņūnijas zemes tiesas tiesneši u. c. ierēdņi, kā arī Polijas-Lietuvas kopvalsts Seima delegāti no Žemaišu seņūnijas. 

Pēc Polijas dalīšanas Raseiņus 1795. gadā anektēja Krievijas Impērija. No 1764. gada Raseiņi bija apriņķa administratīvais centrs. No 18. gadsimta beigām šeit darbojās pasts. Otrā pasaules kara laikā pilsētu daļēji nopostīja. 1941. gada 23.-27. jūnijā pilsētas apkaimē notika Raseiņu tanku kauja, kurā Vērmahts sagrāva Sarkano armiju. 
Lietuvas PSR laikā 1953. gadā nojauca Raseiņu evaņģēliski luterisko baznīcu. 

2002. gada 12. aprīlī apstiprināja Raseiņu pilsētas pašreizējo ģerboni.

 Iedzīvotāji 

 Gads Iedz. 1970  8687 1979  11403 1989  13211 2001  12541

 Sadraudzības partneri 
  Mlava, Polija
  Lubartova, Polija

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Lietuvas pilsētas