Krievvalodīgie

Krievvalodīgais (), rusolingvs jeb rusofons (no russo- — 'krievi' un  (phōnḗ) — 'runa, valoda') ir sarunvalodas apzīmējums krievu valodas lietotājam, kuram tā ir dzimtā valoda vai kurš tai dod priekšroku ikdienā un ģimenē, neatkarīgi no viņa tautības vai pilsonības.

Apmēram 145 miljoniem cilvēku krievu valoda ir dzimtā valoda. Pēc šī rādītāja tā ir 8. lielākā valoda pasaulē. Kopā ar tiem, kuriem krievu valoda ir pirmā vai otrā svešvaloda, krievu valodu prot no 255 līdz 280 miljoniem cilvēku pasaulē. Starp krievvalodīgajiem iedzīvotājiem neskaitot krievus, īpaši daudz ir azerbaidžāņu, armēņu, baltkrievu, gruzīnu, ebreju, kazahu, kurdu, tatāru, ukraiņu, kā arī krievu (vai citu krievvalodīgo) un latviešu jaukto laulību pēcteču.

Lielākais krievvalodīgo skaits ir Krievijā un citās bijušajās Padomju Sociālistiskajās Republikās — Baltkrievijā, Ukrainā, Kazahstānā, Moldovā, Latvijā un Igaunijā. Liela krievvalodīgo kopiena ir arī Izraēlā, kur tā ir trešā populārākā valoda pēc ivrita un arābu valodas, un ASV. Krievvalodīgo imigrantu kopienas pastāv arī Kanādā, ĶTR, Vācijā, Grieķijā un Kiprā.

 Krievvalodība Latvijā 

No 19. gadsimta vidus līdz 1917. gadam krievu valodai Latvijas teritorijā bija valsts valodas loma, un no 1944. gada līdz 1991. gadam starptautību saziņas valodas loma, kas krievvalodīgajiem sadzīvē deva virkni priekšrocību, salīdzinot ar latviešiem. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas tā savu statusu zaudēja, tomēr joprojām tiek plaši lietota sadzīvē un starptautību saziņā.

Pēc 2000. gada tautas skaitīšanas datiem krievu valodu Latvijā pārvaldīja 81,2% iedzīvotāju, un krievu valoda bija dzimtā 37,5% iedzīvotāju.2000. g. tautas skaitīšanas rezultati csb.lv — izvēlēties "2000. g. tautas skaitīšanas rezultati īsumā" un "Iedzīvotāju dzimtā valoda un citu valodu prasme"

 Skatīt arī 

 Krievu valoda Latvijā
 Vispārējā konvencija par nacionālo minoritāšu aizsardzību
 Krievu diaspora

 Atsauces 

 hkola.lv — vidējai izglītībai krievu valodā veltīts resurss 
 R. Eglājs Latviešu dome, krievu dome 2005. gada 22. martā 

 Literatūra 

 Дименштейн И. Л. Русская Рига — Р.: Holda, 2004. 
 Занимательная история латвийских русских — Р.: "ZORIKS", 2007. 
 Пухляк О. Н., Борисов Д. А. Русские в Латвии со средневековья до конца XIX века — Р.: SI, 2005. 
 Фейгмане Т. Д. Русские в довоенной Латвии — Р.: БРИ, 2000. 

 Ārējās saites 

 Valodas politika Latvijā: īss vēsturisks atskats 
 Русскоязычные общины мира. 

Kategorija:Austrumslāvu valodas