Jūra

Jūra ir liela sālsūdens ūdenstilpe, kas saistīta ar okeānu, ko parasti no okeāna vairāk vai mazāk atdala sauszeme un kas no tā atšķiras ar ūdens īpašībām, dzīvajiem organismiem, straumēm.Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. Zvaigzne ABC, 2007, 211. lpp.

Jūras iedala malas, iekšējās un epikontinentālajās jūrās, kuru galvenā atšķirība ir šāda: malas jūrās straumes nosaka okeānu vēji, savukārt iekšējās jūrās straumes veido sāļuma un temperatūras atšķirības.

Jūras oficiāli var izdalīt Starptautiskā Hidrogrāfiskā organizācija. Pašreiz spēkā esošais jūru saraksts ir 1953. gadā izdotais S-23 Limits of Oceans and Seas. 1986. gadā tika sagatavots jauns  izdevums, taču, tā kā valstīm neizdevās vienoties par dažu jūru nosaukumiem, tai skaitā arī par Japāņu jūru, tas netika ratificēts.

Nav acīmredzamas atšķirības starp līci, ko parasti no trim pusēm ietver sauszeme, un tāda paša veida jūru. Jūras vai līča nosaukums piešķirts vēsturiski, kā divām blakus esošām malas jūrām — Arābijas jūrai un Bengālijas līcim, vai vairākām Vidusjūras jūrām, kas līdzīgākas līčiem.

 Okeānu jūru saraksts 

 Klusais okeāns 
 Aļaskas līcis
 Arafuru jūra
 Austrumķīnas jūra
 Bandas jūra
 Beringa jūra
 Bismarka jūra
 Bohai jūra
 Boholas jūra (Mindanao jūra)
 Dienvidķīnas jūra
 Dzeltenā jūra
 Filipīnu jūra
 Floresas jūra
 Halmaheras jūra
 Japānas iekšējā jūra
 Japāņu jūra
 Javas jūra
 Kalifornijas līcis (Kortesa jūra)
 Kamotu jūra
 Karpentārija līcis
 Koraļļu jūra
 Moluku jūra
 Ohotskas jūra
 Savu jūra
 Sališu jūra
 Seramas jūra
 Sulavesi jūra
 Sulu jūra
 Taizemes līcis
 Tasmāna jūra
 Timoras jūra
 Zālamana jūra

 Atlantijas okeāns 
 Bafina jūra
 Baltijas jūra
 Biskajas līcis
 Fandi līcis
 Gvinejas līcis
 Hebridu jūra
 Hudzona līcis
 Džeimsa līcis
 Īrijas jūra
 Karību jūra
 Venecuēlas līcis
 Ķeltu jūra
 Meksikas līcis
 Sargasu jūra
 Sentlorensa līcis
 Vidusjūra
 Adrijas jūra
 Alboranas jūra
 Egejas jūra
 Mirtejas jūra
 Trāķijas jūra
 Jonijas jūra
 Krētas jūra
 Ligūrijas jūra
 Marmora jūra
 Melnā jūra
 Azovas jūra
 Sidras līcis
 Tirēnu jūra
 Ziemeļjūra
 Baltijas jūra
 Rīgas līcis
 Botnijas līcis
 Somu līcis

 Indijas okeāns 
 Adenas līcis
 Andamanu jūra
 Arābijas jūra
 Bengālijas līcis
 Omānas līcis
 Persijas līcis
 Sarkanā jūra
 Timoras jūra

 Ziemeļu ledus okeāns 
 Austrumsibīrijas jūra
 Baltā jūra
 Barenca jūra
 Boforta jūra
 Amundsena līcis
 Čukču jūra
 Grenlandes jūra
 Karas jūra
 Laptevu jūra
 Linkolna jūra

 Dienvidu okeāns 
 Amundsena jūra
 Belinshauzena jūra
 Deivisa jūra
 Lielais Austrālijas līcis
 Sentvinsenta līcis
 Rosa jūra
 Skotijas jūra
 Spensera līcis
 Vedela jūra

 Ārpuszemes jūras 
Mēness jūras (Lunar maria) ir plaši bazalta laukumi uz Mēness. Agrāk astronomi uzskatīja, ka tās ir ūdens jūras.
Šķidrs ūdens tālā pagātnē ir bijis uz Marsa virsmas, un daži Marsa baseini tiek uzskatīti par izžuvušām jūras gultnēm. Lielākais ir Vastitas Borealis; citi ietver Hellas Planitia un Argyre Planitia.
Domā, ka šķidrs ūdens ir zem dažu pavadoņu virsmas, visdrīzāk uz Eiropas.
Uz Titāna virsmas, domājams, ir šķidri ogļūdeņraži, taču tos būtu precīzāk apzīmēt par ezeriem nevis jūrām.

 Skatīt arī 
 Pasaules okeāni un jūras

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Jūrniecība
Kategorija:Hidroloģija
Kategorija:Okeanogrāfija
Kategorija:Ūdenstilpes