Plzeņa

Plzeņa (), saukta arī Pilzene (), ir pilsēta Čehijas rietumos. Ceturtā lielākā pilsēta Čehijā pēc iedzīvotāju skaita un Plzeņas apgabala centrs. Atrodas 90 kilometru attālumā no Čehijas galvaspilsētas Prāgas. Slavena ar pilznera alus šķirnes ražošanu Pilsner Urquell un Gambrinus, bet vēsturiski kā Austroungārijas, vēlāk Čehoslovākijas, slavenākā zīmola — Škoda rašanās vieta. Arī mūsdienās viena no ekonomiski attīstītākajām Čehijas pilsētām. 
2010. gada septembrī kopā ar Monsas pilsētu Beļģijā kļuva par Eiropas kultūras galvaspilsētu 2015.

 Vēsture 
Plzeņa rakstos pirmoreiz minētā 976. gadā kā kaujas vieta starp Bohēmijas kņazu Boļeslavu II un Svētās Romas impērijas imperatoru Otonu II. Pilsētas tiesības 1295. gadā Plzeņai piešķīra karalis Vāclavs II. Pilsēta ātri auga, jo atradās uz tirdzniecības ceļa uz Nirnbergu un Rēgensburgu. 14. gadsimtā tā bija trešā lielākā Bohēmijas pilsēta (aiz Prāgas un Kutna Horas).

Husītu karu laikā Plzeņa bija katoļu pusē. Husītu ģenerālis Prokops Lielais trīsreiz neveiksmīgi aplenca pilsētu. 1468. gadā Plzeņā tika iespiesta pirmā grāmata Bohēmijā.

1599. un 1600. gadā pilsēta bija imperatora Rūdolfa II rezidence. Trīsdesmitgadu kara laikā 1618. gadā Plzeņu ieņēma Ernsta fon Mansfelda karaspēks un noturēja to līdz 1621. gadam. 1633. gadā Albrehts fon Vallenšteins izvēlējās Plzeņu par savu ziemas rezidenci, bet zviedri 1637. un 1648. gadā neveiksmīgi mēģināja to ieņemt.

1899. gadā Emīls Škoda Plzeņā nopirka nelielu rūpnīcu un attīstīja ieroču ražošanu. Laika gaitā Škodas rūpnīcas izveidojās par vienām no lielākajām Eiropā.

Otrā pasaules kara laikā Plzeņu no nacistu okupācijas atbrīvoja ASV karaspēks, tomēr dažas dienas vēlāk amerikāņi savu karaspēku atvilka ļaujot ienākt PSRS karaspēkam. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti.

1953. gadā Plzeņā notika nemieri, kurus izsauca naudas reforma. Notika ielu cīņas starp Škodas rūpnīcas strādniekiem un policiju, kuru atbalstīja tanki.

 Izglītība 
Plzeņa ir Čehijas rietumu daļas akadēmiskās dzīves centrs. Rietumbohēmijas Universitāte ir pazīstama ar savām tiesību, inženierzinātņu un lietišķo zinātņu fakultātēm. Plzeņā atrodas arī Kārļa Universitātes Medicīnas fakultāte.

 Plzeņā dzimuši cilvēki 
 Josefs Berans (Josef Beran; 1888—1969) garīdznieks;
 Petrs Čehs (Petr Čech; 1982), futbolists;
 Karels Gots (Karel Gott; 1939—2019), mūziķis;
 Emils Škoda (Emil Škoda; 1839—1900), uzņēmējs;
 Jirži Trnka (Jiří Trnka; 1912—1969), animators.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Plzenza
Kategorija:Plzeņas apgabals