Baltijas valstis

Baltijas valstis (arī Baltija) ir trīs Eiropas Savienības valstis Baltijas jūras austrumu piekrastē — Latvija, Lietuva un Igaunija.
Ģeogrāfiskā un vēsturiskā ziņā par Baltijas sastāvdaļu var uzskatīt arī Krievijai piederošo Kaļiņingradas apgabalu, Polijai piederošos Suvalku apriņķi un Varmijas-Mazūrijas vojevodistes apriņķus, kur līdz pat 16. gadsimtam dzīvoja senprūšu ciltis. 13.—16. gadsimtā šīs zemes ietilpa Romas katoļu baznīcas Rīgas metropolijas teritorijā.

Sākotnēji par Baltijas provincēm sauca Zviedrijas aizjūras domīnijas, vēlāk Krievijas Impērijas provinces vai guberņas (, ). Pēc Pirmā pasaules kara 20. gadsimta sākumā par Baltijas valstīm sāka dēvēt visas jaunās Baltijas jūras austrumu krasta valstis (t.s. Austrumbaltiju), kas bija izveidojušās pēc Krievijas Impērijas sabrukuma, ieskaitot Lietuvu un līdz Otrajam pasaules karam arī Somiju.

 Etimoloģija 
"Baltija" nav termins, ko sākotnēji būtu lietojušas tautas, kas dzīvo tagadējās Baltijas jūras piekrastē, kaut arī bieži apgalvo, ka šis vārds etimoloģiski saistīts ar latviešu un lietuviešu vārda sakni balt- ar nozīmi "balts" vai "purvs". 11. gadsimtā vācu hronists Brēmenes Ādams pirmo reizi pieraksta nosaukumu Mare Balticum. Pastāv vairākas versijas par vārda izcelsmi. Viena apgalvo, ka nosaukums atvasināts no latīņu vārda "josta" (balteus), jo tika uzskatīts, ka jūra aizvijas austrumu virzienā kā josta.Andress Kasekamps. Baltijas valstu vēsture. JUMAVA, 2011 — 5. lpp Cita versija apgalvo, ka hronists šo nosaukumu varēja dot, atsaucoties uz mītisko, jūrā esošo Baltijas salu. Ir iespēja, ka hronists veidojis šo vārdu no ģermāņu vārda belt, ar kuru tiek apzīmēti vairāki Dānijas šaurumi. Pastāv arī  skaidrojums — vārds cēlies no vietējo iedzīvotāju runā izmantotās indoeiropiešu pirmvalodas vārda saknes *bhel, kas nozīmē ‘balts’, ‘mirdzošs’, kas lietota jūras apzīmēšanai. Šī vārda sakne saglabājusies arī vairākās mūsdienu indoeiropiešu valodās, tostarp latviešu valodā.

 Vēsture 

Termina "Baltija" nozīme laika gaitā ir mainījusies. 17. gadsimtā par Baltijas provincēm sauca Zviedrijas aizjūras provinces () Igauniju, Ingriju un Livoniju, bet 18. un 19. gadsimtā Krievijas Impērijas autonomāsMati Laurs. Katrīna II un muižniecības autonomija Baltijā. Latvijas Vēstures Institūta Žurnāls 2013, Issue 88, p. 31—44. Baltijas guberņas (, ), proti, Igaunijas, Vidzemes un Kurzemes guberņas.

1917. gada 28. novembrī Autonomās Igaunijas guberņas Igaunijas Pagaidu zemes padome formāli izziņoja savu suverenitāti, 6. decembrī pilnīgu neatkarību pasludināja Somijas lielhercogistes valdība, 11. decembrī Lietuvas Padome pasludināja Lietuvas valsts atjaunošanu savienībā ar Vācijas Impēriju. Latviešu pagaidu nacionālā padome 30. novembrī pasludināja Latvijas autonomiju, bet 1918. gada 30. janvārī deklarēja, ka Latvijai jābūt neatkarīgai, demokrātiskai republikai, kura apvienotu Kurzemi, Vidzemi un Latgali.

1918. gada sākumā Brestļitovskas miera sarunās Krievija atteicās no Baltijas provincēm. 1918. gada 16. februārī tika parakstīts Lietuvas Neatkarības akts ar kuru Lietuva pasludināja demokrātiskas un neatkarīgas valsts atjaunošanu,  tika pasludināts Manifests visiem Igaunijas iedzīvotājiem, ar kuru tika deklarēta neatkarīgas un demokrātiskas Igaunijas valsts izveide. 1918. gada 8. martā tika pasludināta Kurzemes un Zemgales hercogistes atjaunošana un 1918. gada 15. martā ķeizars Vilhelms II Vācijas Impērijas vārdā atzina Kurzemes hercogisti "par brīvu un patstāvīgu valsti". 
Vācijas karaspēka okupētajā teritorijā 12. aprīlī Vidzemes, Igaunijas, Sāmsalas un Rīgas Apvienotā Zemes padome prasīja izveidot Baltijas hercogisti un lūgt Vācijas ķeizaram ņemt to savā protektorātā. 11. jūlijā par Lietuvas karali ievēlēja vācu princi Vilhelmu fon Urahu, kas pieņēma Mindauga II vārdu. 27. augustā Berlīnē tika parakstīta Vācijas—Krievijas vienošanās par Krievijas atteikšanos no Igaunijas un Vidzemes provincēm. 22. septembrī Vācija atzina Apvienotās Baltijas hercogistes suverenitāti, hercoga kronis tika piedāvāts Mēklenburgas hercogam Ādolfam Frīdriham. 7. novembrī Rīgā izveidoja Baltijas Reģentu padomi kā hercogistes pagaidu valdību. 18. novembrī tika pasludināta Latvijas valsts neatkarība, Vācijas valdība 25. novembrī atzina Latvijas pagaidu valdības pilvaras visā latviešu apdzīvotajā teritorijā. Baltijas Reģentu padome nolika savas pilnvaras 28. novembrī.

1919. gada sākumā tika neveiksmīgi plānota Baltenlandes izveide ar trīs igauņu (Igaunijas, Ziemeļlīvzemes un salu) un četrus latviešu (Vidzemes jeb Dienvidlīvzemes, Rīgas, Kurzemes un Latgales) kantoniem.  Pēc sakāves Cēsu kaujās un 3. jūlija Strazdumuižas pamiera nosacījumiem, vācu karaspēkam bija jāatstāj Latvijas teritorija, tomēr Vācijas VI rezerves korpusa komandieris Rīdigers fon der Golcs lika pārtraukt evakuācijas darbus, atlikušās apvienojot karaspēka grupā "Baltenlande". 1919. gada jūlijā Berlīnē tika dibināta marionešu Rietumkrievijas valdība, kuras mērķis bija veidot autonomu Baltijas valsti atjaunotās Krievijas federācijas sastāvā.  
1919. gada 31. augustā Igaunijas valdība, bet 11. septembrī Somijas un Latvijas valdības saņēma Krievijas piedāvājumu sākt miera sarunas, Lietuvas valdība šādu piedāvājumu saņēma 15. septembrī. 14.—15. septembrī Tallinā notika visu četru Baltijas valstu valdības vadītāju un ārlietu ministru konference, lai izstrādātu vienotu nostāju miera sarunām. Tā kā Rietumkrievijas armijas daļas Bermontiādes izgāšanās turpināja karadarbību tiešā Berlīnes valdības pakļautībā, tad 25. novembrī Latvijas valdība oficiāli pieteica karu Vācijai.
1920. gada 2. februārī Krievija Tartu parakstīja miera līgumu ar Igauniju, 12. jūlijā Maskavā ar Lietuvu, bet 11. augustā Rīgā tika parakstīts Latvijas—Krievijas miera līgums. Krievijas miera līgums ar Somiju tika parakstīts tikai pēc Somijas pilsoņu kara noslēguma 14. oktobrī. 
16. decembrī Tautu Savienības asamblejā notika pirmais balsojums par Baltijas valstu uzņemšanu, kurā vienīgi Somija tika uzņemta.

1921. gada 26. janvārī Antantes Augstākā padome vienbalsīgi nolēma atzīt Latviju un Igauniju de iure. 18. martā Rīgā tika parakstīts Rīgas miera līgums starp Poliju un PSRS. 1921. gada 22. septembrī Igaunija, Latvija un Lietuva tika uzņemtas Tautu Savienībā.

Pēc Pirmā pasaules kara nosaukums "Baltija" bija visai izplūdis jēdziens, ar kuru dažkārt apzīmēja arī citas pēc Krievijas Impērijas sabrukuma izveidojušās valstis, kas tiecās izveidot militāru savienību jeb "Baltijas Antanti". Tā pie Baltijas valstīm nereti pieskaitīja arī Somiju, taču pēc Otrā pasaules kara Somijas un Baltijas valstu ceļi šķīrās un Somijai laika gaitā izdevās panākt, ka to uzskata par vienu no Ziemeļvalstīm.

Pēc Baltijas valstu okupācijas Igauniju, Latviju, Lietuvu un pēc Otrā pasaules kara beigām arī Austrumprūsiju (1945. gadā Kēnigsbergas apgabalu, vēlāko Kaļiņingradas apgabalu) PSRS uzskatīja par vienotu teritoriālu vienību, dodot tām Krievijas Impērijas pārkrievošanas laikā ieviesto nosaukumu "Piebaltija" (), t.i. pie Baltijas jūras esošās zemes. Šo republiku kopīgā pieredze padomju sistēmā un to ciešā sadarbība neatkarības atgūšanā nostiprināja visu triju republiku kopīgo baltiešu identitāti.Andress Kasekamps. Baltijas valstu vēsture. JUMAVA, 2011 — 6. lpp
Pēc tam, kad 1990. gada sākumā Baltijas republiku Augstākās Padomes pieņēma neatkarības deklarācijas, starptautiskajos plašsaziņas līdzekļos atgriezās Baltijas valstu nosaukums mūsdienu izpratnē.

2018. gadā Baltijas valstīm piešķīra starptautisko Vestfālenes miera balvu par to nozīmīgo ieguldījumu šī Eiropas reģiona mierīgā un demokrātiskā attīstībā.Baltijas valstis saņems starptautisko Vestfālenes miera balvu delfi.lv 2018. gada 17. janvārī

 Iedzīvotāju skaita izmaiņas Baltijas valstīs 
Pēc neatkarības atjaunošanas Baltijas valstīs 90.to gadu sākumā, iedzīvotāju skaits tajās pamazām samazinājies teju ik gadu. Ja 1990. gadā reģionā kopā bija 7,9 miljoni iedzīvotāju, tad 2022. gadā tikai vairs 6,0 miljoni iedzīvotāju (-24%). Tomēr jānorāda, ka demogrāfiskā rakstura problēmas, lai arī ne tik saasinātas, pēdējās desmitgadēs novērotas teju visās ES valstīs, un ne tikai.

Pirmajā desmitgadē, līdz 2000. gadam, izbraucot Padomju Savienības armijai, kā arī daļai NVS iedzīvotāju atgriežoties savā dzimtenē, visvairāk iedzīvotāju skaits samazinājās Igaunijā (-11%) un Latvijā (-10.9%), bet vismazāk - Lietuvā (-5.4%). Nākamajā desmitgadē, līdz 2010. gadam, ko iezīmēja ekonomiskā krīze un iedzīvotāju emigrācija darba meklēšanas nolūkos, iedzīvotāju skaits izteikti turpināja samazināties Lietuvā (-11.5%) un Latvijā (-10.6%), bet vismazāk - Igaunijā (-4.7%). Savukārt vēlākajā desmitgadē, līdz 2020. gadam, uzlabojoties ekonomiskajai situācijai, iedzīvotāju skaita samazināšanās tempi būtiski palēlinājās. Tomēr šajā periodā vislielākais iedzīvotāju sarukums registrēts Latvijā (-6.4%) un Lietuvā (-5.7%), bet vismazākais - Igaunijā (-1.3%).

Pēc 2020. gada, iedzīvotāju skaits uzrādījis nelielu pieauguma tendenci gan Igaunijā, gan Lietuvā, taču Latvijā tas līdz šim nav reģistrēts. Kopumā, uz situāciju 2022. gadā, salīdzinājumā pret 2015. gadu, Igaunija ir vienīgā Baltijas valsts ar iedzīvotāju skaita pieaugumu (+1.3%). Latvijā savukārt iedzīvotāju skaita lejupslīde bijusi visstraujākā (-5.5%), bet Lietuvā tā bijusi mērenāka (-3.9%).

 Iedzīvotāju skaita statistika Baltijas valstīs (miljonos, gada sākumā) 
Valsts192019301940195019601970198019902000201020152020202120221,0681,1161,0961,1011,2161,3601,4771,5691,3971,3321,3151,3291,3301,3321,727  1,9101,9401,8872,1212,3592,5122,6632,3732,1211,9861,9081,8931,8762,1042,3542,432*2,5672,7823,1443,4133,6983,5003,0972,9212,7942,7962,806Kopā:4,8995,3805,4685,5556,1196,8637,4027,9307,2706,5506,2226,0316,0196,014
* Dati par 1939. gadu

 Statistika 
 Karogs       Ģerbonis       Valsts       Galvaspilsēta       Neatkarība - Līdz 16. gadsimtamLivonijas Konfederācijas daļa- 1918. gada 24. februāris- 1991. gada 20. augusts - Līdz 16. gadsimtamLivonijas Konfederācijas daļa- 1918. gada 18. novembris- 1991. gada 21. augusts - Līdz 18. gadsimtamLietuvas dižkunigaitijas daļa- 1918. gada 16. februāris- 1990. gada 11. marts Prezidents  Alars KarissEdgars RinkēvičsGitans Nausēda Iedzīvotāji (2022) 1 331 796  1 875 757  2 805 998 Iedz. blīvums (2022)  29,4 iedz. / km²  29,0 iedz. / km²  43,0 iedz. / km² Platība  45 227 km²  64 589 km²  65 200 km² Ūdens platība %  4,56%  1,5%  1,35% IKP (PP) kopā (2021) 38,389 miljardi PPS  44,415 miljardi PPS  80,742 miljardi PPS IKP pēc pirktspējas līmeņa uz vienu iedz. (2021)  28 200 PPS  23 000 PPS  28 400 PPS IKP (nominālais) kopā (2021) 31,445 miljardi € 33,696 miljardi € 56,179 miljardi € Faktiskais individuālais patēriņš uz vienu iedz.(2021)   13 868 € 11 277 € 13 835 € Džini indekss  34  37,7  36 Tautas attīstības indekss 0,86  0,855  0,862 Interneta domēna (ALD)  .ee  .lv  .lt Telefona kods  +372  +371  +370

 Iedzīvotāju etniskais sadalījums pēc valodu grupām 
 VALODU GRUPAS census  aprēķins  aprēķins  census  census  census  census  census  gads 1897 % 1934/35 % 1950 % 1959 % 1970 % 1979 % 1989 % 2000/01 % iedzīvotāji kopā 5 582 036 100,00 5 576 444 100,00 5 418 145 100,00 6 001 694 100,00 6 848 442 100,00 7 358 782 100,00 7 907 031 100,00 7 231 407 100,00 baltu valodas 2 954 509 52,93 3 585 304 64,29 3 436 684 61,17 3 491 853 58,18 3 899 850 56,95 4 104 852 55,78 4 356 570 55,10 4 318 827 59,72 slāvu valodas 1 011 969 18,13 520 782 9,34 1 182 699 21,05 1 485 988 24,76 1 879 599 27,45 2 174 485 29,55 2 443 203 30,90 1 844 419 25,51 somugru valodas 888 122 15,91 1 002 853 17,98 884 837 15,75 918 235 15,30 953 749 13,93 976 497 13,27 992 708 12,55 951 300 13,16 ģermāņu valodas 229 647 4,11 193 064 3,46 31 900 0,57 14 010 0,23 15 742 0,23 10 269 0,14 9 710 0,12 10 162 0,14 semītu valodasBaltijas valstu ebreji ikdienā nelieto ivritu, bet gan pamatā krievu valodu, līdz Otrajam pasaules karam — jidišu, kas pieder ģermāņu valodu grupai 486 957 8,72 262 510 4,71 62 703 1,12 66 728 1,11 65 541 0,96 48 036 0,65 39 991 0,51 16 615 0,23 tjurku valodas 6 169 0,11 1 624 0,03 9 502 0,17 12 089 0,20 15 384 0,22 22 796 0,31 31 549 0,40 16 843 0,23 indoirāņu valodas 2 886  0,05 5 091  0,09  6 708 0,12  8 940  0,15  11 209  0,16  14 001  0,19  18 875 0,24  17 948 0,25 romāņu valodas 891 0,02 629 0,01 581 0,01 842 0,01 3 113 0,05 3 191 0,04 7 248 0,09 4 413 0,06 kaukāziešu valodas 51  0,00 79  0,00 1 301 0,03  1 881 0,03 2 396 0,03 3 146 0,05 4 742  0,06 3 229 0,05 grieķu valoda 44  170  248  307  770  524  681  648  korejiešu valoda 0  1  100  118  337  426  569  469  mongoļu valoda 0  1  68  98  329  230  344  155  ķīniešu valoda 0  16  19  28  40  55  30  132  vjetnamiešu valoda 0  0  0  0  41  4  9  98  japāņu valoda 0  24  17  15  6  5  4  28  tungusu valodas 0  0  0  2  40  48  29  12  albāņu valoda 0  0  3  4  21  4  8  9  čukču valoda 0  0  11  12  6  18  9  5  un citas1  379  269  189  55  243        nenosaukta 790 0,01 4 215 0,08 391  165  un citi  6  697  45 852 0,63
 Iedzīvotāju skaits atbilstošs tā laika trīs Baltijas valstu teritorijām.

 Lielākās pilsētas 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas lielākajās Baltijas valstu pilsētās (2017—2024/2025)

  Rīga 700 518 (2017) — 605 273  
  Viļņa 574 221 (2017) — 602 430
  Tallina 446 055 (2017) — 457 572
  Kauņa 290 067 (2017) — 304 210
  Klaipēda 151 227 (2017) — 160 357
  Šauļi  101 210 (2017) — 112 581
  Tartu 93 124 (2017) — 97 759
  Panevēža 91 106 (2017) — 89 738
  Daugavpils 93 308 (2017) — 77 799
  Liepāja 76 513 (2017) — 66 680
  Jelgava 61 183 (2017) — 54 701
  Narva 57 130 (2017) — 53 360
   Jūrmala 57 408 (2017) — 52 154
   Alīta 52 933 (2017) — 50 996
  Pērnava 51 739 (2017) — 41 520
   Marijampole 36 628 (2017) — 36 240
  Kohtla-Jerve 35 187 (2017) — 33 434
   Mažeiķi 34 152 (2017) — 33 303
   Ventspils  38 895 (2017) — 32 634
   Jonava 27 809 (2017) — 26 680
   Rēzekne 30 810 (2017) — 26 131
   Utena 26 491 (2017) — 25 587
   Ķēdaiņi 24 177 (2017) — 23 323
   Ogre 25 032 (2017) — 22 767
   Valmiera 24 876 (2017) — 22 376
   Ukmerģe 21 226 (2017) — 21 954
   Telši 22 709 (2017) — 21 834
   Tauraģe 22 645 (2017) — 21 404
   Jēkabpils 23 656 (2017) — 21 150
   Visagina 19 076 (2017) — 19 114

 Skatīt arī 
 Ziemeļvalstis
 Baltijas ceļš
 Baltijas jūra

 Piezīmes un atsauces 

 Ārējās saites 

 Baltijas valstu vēsturiskā jēdziena izmaiņas (1402—1991)

Kategorija:Baltijas valstis