Doneckas apgabals

Doneckas apgabals () ir viens no Ukrainas apgabaliem. Tas robežojas ar Zaporižjas un Dņipropetrovskas apgabaliem rietumos, Harkivas apgabalu ziemeļos, Luhanskas apgabalu ziemeļaustrumos, kā arī Krievijas Rostovas apgabalu austrumos un Azovas jūru dienvidos.

 Vēsture 
Tagadējā Doneckas apgabala teritoriju līdz 13. gadsimtam apdzīvoja neatkarīgas stepju tautas (avāri, pečeņegi, bulgāri, maģāri, polovcieši). 1223. gadā šī apgabala teritorijā notika Kauja pie Kalkas upes, kurā Mongoļu impērijas karaspēks sakāva apvienoto polovciešu un Kijivas Krievzemes karaspēku. 
Pēc 1240. gada šīs apgabals nokļuva Zelta Ordas pārvaldībā. Zelta Ordas sabrukuma periodā ap 1449. gadu radās Krimas haniste, kas 1475. gadā kļuva par Osmaņu impērijas vasali. Apgabala teritorijā dzīvojošās stepju klejotāju nogaju ciltis atzina Krimas hanu virsvadību. Vēlāk šajā apgabalā no Lietuvas lielkņazistes, vēlāk Polijas—Lietuvas ūnijas ieceļoja kazaki, kas izveidoja robežzonu ar Krimas hana kontrolētajām zemēm.

Pēc Bohdana Hmeļnicka sacelšanās apgabals bija Ukrainas hetmaņa pakļautībā (1649−1657) kā daļa no Zaporižjas Sečas zemēm. Pēc Andrusovas pamiera noslēgšanas apgabals saglabāja autonomiju Polijas—Lietuvas kopvalsts un Krievijas caristes kontrolē. Pēc kazaku kā Zviedrijas sabiedroto sakāves Poltavas kaujā 1709. gadā Zaporižjas Seča nokļuva atkarībā no Krievijas. Pirms Krievu—turku kara (1735—1739) 1734. gadā krievu karaspēks okupēja Zaporižas Seču, bet dienvidu daļu pie Azovas jūras palika Krimas hanistei līdz 1783. gadam.

No 1754. gada daļa no apgabala bija iekļauta Krievijas Impērijā kā Jaunkrievijas guberņas daļa (1764—1783, 1796—1802). 1802. gadā Jaunkrievijas guberņu sadalīja Nikolajevas, Taurijas un Jekaterinoslavas guberņā, kurā tolaik ietilpa tagadējais Doneckas apgabals. 19. gadsimta beigās šeit sāka attīstīties metalurģiskā rūpniecība. 1869. gadā kazaku ciema vietā nodibināja pilsētu.

No 1918. gada apgabala teritorija atradās Ukrainas Tautas Republikas sastāvā. Pilsoņu kara laikā apgabala teritoriju ieņēma Nestora Mahno vadītā Revolucionārā Ukrainas nemiernieku armija (1918—1921).
1921. gadā šī teritorija nonāca Ukrainas PSR, 1924. gadā to nodēvēja par Staļinu.
1932. gadā no Dņipropetrovskas apgabala un Harkivas apgabalu daļām izveidoja Staļinas apgabalu, 1938. gadā to sadalīja Staļinas un Vorošilovgradas apgabalos. 1961. gadā to pārdēvēja par Doneckas apgabalu.

No 1991. gada Ukrainas Republikas sastāvā. Donbasa kara laikā Krievijas specvienību atbalstītie separātisti 2014.—2015. gadā ieņēma Doneckas apgabala austrumu daļu.

 Iedzīvotāju etniskā struktūra (2001) 
+ Tautība SkaitsВсеукраїнський перепис населення 2001 % ukraiņi 2 744 149 56,87% krievi 1 844 399 38,22% grieķi 77 516 1,61% baltkrievi 44 525 0,92% tatāri 19 161 0,40% armēņi 15 734 0,33% ebreji 8 825 0,18% azerbaidžāņi 8 075 0,17% gruzīni 7 197 0,15% moldāvi 7 171 0,15% citi 48 811 1,01% kopā 4 825 563 100%+

 Lielāko etnisko grupu izmaiņas (1939—2001) 
+ Tautība 1939 1959 1989 2001 ukraiņi 59,3% 55,6% 50,7% 56,9% krievi 31,2% 37,6% 43,6% 38,2% grieķi 3,0% 2,2% 1,6% 1,6% baltkrievi 0,9% 1,5% 1,5% 0,9% tatāri 0,5% 0,6% 0,5% 0,4% armēņi 0,1% 0,1% 0,2% 0,3% ebreji 2,1% 1,0% 0,5% 0,2%

 Administratīvi teritoriālais iedalījums 
 Administratīvais iedalījums no 2020. gada 
2020. gada 18. jūlijā, rajonu skaits Doneckas apgabalā tika samazināts līdz 8 rajoniem.

 Nosaukums Platība Iedzīvotāji(2022) Centrs Iedalījums Bahmutas rajons 1687 220 275 Bahmuta 7 teritoriālās kopienas Doneckas rajons 2895 1 484 514 Donecka 6 teritoriālās kopienas Horļivkas rajons 2468 662 069 Horļivka 9 teritoriālās kopienas Kaļmiuskes rajons 3132 120 769 Kaļmiuske 5 teritoriālās kopienas Kramatorskas rajons 5186 543 371 Kramatorska 12 teritoriālās kopienas Mariupoles rajons 2620 502 909 Mariupole 5 teritoriālās kopienas Pokrovskas rajons 4020 386 451 Pokrovska 14 teritoriālās kopienas Volnovahas rajons 4491 139 014 Volnovaha 8 teritoriālās kopienas

 Administratīvais iedalījums līdz 2020. gadam 
Līdz 2020. gadam, administratīvi Doneckas apgabals iedalījās 28 apgabala pakļautības pilsētās un 18 rajonos. Kopā apgabalā 2003. gada 1. janvārī bija:Адміністративно-територіальний устрій Донецької області
 18 rajoni,
 52 pilsētas,
 tajā skaitā 28 apgabala pakļautības pilsētas,
 131 ciemats,
 1121 ciems,
 21 pilsētas rajons 4 pilsētās.

 Rajoni 
 Apzīmējumskartē Nosaukums Platība Iedzīvotāji(2001) Centrs Iedalījums a  Amvrosijivkas rajons  1455  55072  Amvrosijivka  1 pilsēta: Amvrosijivka; 3 pilsētciemati: Vojkovska, Kutejnikove, Novoamvrosijivske; 12 ciema padomes b  Bahmutas rajons  1687  53866  Bahmuta 1 pilsēta: Siverska; 1 pilsētciemats: Luhanske; 24 ciema padomes f  Dobropiļļas rajons  949  20482  Dobropiļļa  1 pilsētciemats: Svjatohorivka; 10 ciema padomes r  Jasinuvatas rajons  809  30165  Jasinuvata  3 pilsētciemati: Verhņotorecke, Želanne, Očeretine; 9 ciema padomes g  Kostjantiņivkas rajons  1172  21032  Kostjantiņivka  20 ciema padomes i  Limanas rajonsadministratīvi pakļauts Limanas municipalitātei, savas rajona padomes nav  1018  24781  Limana  5 pilsētciemati: Drobiševe, Kirovska, Novoseļivka, Jampiļa, Jarova; 7 ciema padomes h  Krasnoarmijskas rajons  1316  37384  Krasnoarmijska  3 pilsētciemati: Hrodivka, Novoekonomične, Udačne; 17 ciema padomes j  Marjinkas rajons  1350  90434  Marjinka  3 pilsētas: Marjinka, Krasnohorivka, Kurahove; 2 pilsētciemati: Oleksandrivka, Staromihajļivka; 15 ciema padomes k  Novoazovskas rajons  1000  38861  Novoazovska  1 pilsēta: Novoazovska; 1 pilsētciemats: Sedove; 14 ciema padomes l  Oleksandrivkas rajons  1010  22883  Oleksandrivka  1 pilsētciemats: Oleksandrivka; 15 ciema padomes m  Peršotravņevas rajons  792  29241  Manhuša  2 pilsētciemati: Manhuša, Jalta; 6 ciema padomes n  Slovjanskas rajons  1273  39165  Slovjanskaneietilpst rajonā  4 pilsētciemati: Andrijivka, Bilbasivka, Rajhorodoka, Čerkaske; 12 ciema padomes o  Starobeševes rajons  1255  56048  Starobeševe  1 pilsēta: Komsomoļske; 2 pilsētciemati: Starobeševe, Novijsvita; 11 ciema padomes q  Šahtarskas rajons  1194  23570  Šahtarska  13 ciema padomes p  Teļmanoves rajons  1340  35058  Teļmanove  3 pilsētciemati: Teļmanove, Andrijivka, Mirne; 12 ciema padomes c  Velika Novosilkas rajons  1901  49272  Velika Novosilka 1 pilsētciemats: Velika Novosilka; 15 ciema padomes d  Volnovahas rajons  1848  92630  Volnovaha  1 pilsēta: Volnovaha; 6 pilsētciemati: Blahodatne, Volodimirivka, Donske, Novotrojicke, Oleņivka, Oļhinka; 27 ciema padomes e  Volodarskes rajons  1221  31169  Volodarske  1 pilsētciemats: Volodarske; 10 ciema padomes

 Apgabala pilsētas 
 Numurskartē Nosaukums Platība Iedzīvotāji(2001) Iedalījums 2  Avdijivka  29  37210  3  Bahmuta  73  113360  3 pilsētas: Bahmuta, Soledara, Časivjara; 1 ciemats: Krasna Hora 6  Debaļceve  37  52214  2 pilsētas: Debaļceve, Svitlodarska; 1 ciemats: Miroņivska 8  Mirnohrada  23  55815  9  Dobropiļļa  20  71695  3 pilsētas: Dobropiļļa, Bilicke, Bilozerske; 1 ciemats: Novodonecke 10  Dokučajevska  119  25265  1  Donecka  570  1033424  9 pilsētas rajoni; 1 pilsēta: Mospine; 1 ciemats: Larine 11  Družkivka  46  74901  1 pilsēta: Družkivka; 2 ciemati: Oleksijevo-Družkivka, Rajske 7  Torecka  62  87024  2 pilsētas: Torecka, Zaļizne; 3 ciemati: Pivņične, Ņujorka, Ščerbiņivka 26  Harcizka  207  114105  3 pilsētas: Harcizka, Zuhresa, Ilovajska; 3 ciemati: Zujivka, Trojickoharcizska, Hirne 5  Horļivka  422  314660  3 pilsētas rajoni; 3 ciemati: Hoļmivske, Zajceve, Pantelejmoņivka; 1 ciema padome 28  Jasinuvata  19  37552  12  Jenakijeve  425  161535  3 pilsētas: Jenakijeve, Vuhlehirska, Bunhe; 4 ciemati: Bulavinske, Karlomarksove, Korsuņa, Oļhovatka 14  Hrestivka  7  30910  15  Kostjantiņivka  66  95111  16  Kramatorska  356  216162  1 pilsēta: Kramatorska; 4 ciemati: Bileņke, Krasnotorka, Šabeļkivka, Jasnohirka 17  Limana  192  29610  18  Krasnoarmijska  39  83251  2 pilsētas: Krasnoarmijska, Rodinske; 1 ciemats: Ševčenko 19  Makijivka  426  432830  5 pilsētas rajoni; 5 ciemati: Hruzkozorjanske, Proletarske, Jasiņivka, Krinična, Nižņa Krinka; 1 ciema padome 20  Mariupole  244  514548  4 pilsētas rajoni; 3 ciemati: Sartana, Starijkrima, Talakovka 21  Novohrodivka  5  17473  22  Selidove  108  62589  3 pilsētas: Selidove, Hirnika, Ukrajinska; 4 ciemati: Kurahivka, Cukurine, Višneve, Komišivka 23  Slovjanska  74  146585  3 pilsētas: Slovjanska, Svjatohirska, Mikolajivka 24  Sņižne  189  82609  1 pilsēta: Sņižne; 5 ciemati: Andrijivka, Hirnicke, Zaļisne, Pervomajske, Severne 27  Šahtarska  51  71658  1 pilsēta: Šahtarska; 3 ciemati: Kontarne, Serdite, Stižkivske 25  Toreza  105  95632  1 pilsēta: Toreza; 2 ciemati: Pelahijivka, Rozsipne 4  Vuhledara  5  17440  13  Ždaņivka  2  14793  1 pilsēta: Ždaņivka; 1 ciemats: Viļhivka
Piezīmes

 Pilsētu karte 

 Atsauces 

 Ārējās saites 


Kategorija:Ukrainas apgabali