Taukskābes

Taukskābes ir karbonskābes ar 4 līdz 30 (visbiežāk 14—24) oglekļa atomu garām molekulu virknēm. Dabā sastopamas vairāk nekā 1000 dažādu taukskābju, no kurām izplatītākās ir apmēram 20. Dabā taukskābes pastāv glicerīna esteru veidā augu eļļās un dzīvnieku taukos (atkarībā no taukskābju saišu piesātinātības), no kā tās arī lielākoties iegūst. Vēl taukskābes var iegūt, oksidējot ogļūdeņražus. Taukskābes, kas nav piesaistītas citām molekulām, sauc par brīvajām taukskābēm.

 Uzbūve 

Taukskābes veido gara piesātināta vai nepiesātināta ogļūdeņraža atlikuma virkne, kuras galā ir karboksilgrupa (−COOH). Ar rentgenstruktūranalīzi noskaidrots, ka ogļūdeņražu virknes ir zigzagveida uzbūves, un leņķi starp oglekļa atomu saitēm ir 110—114°.

 Iedalījums 
Pastāv vairāki taukskābju iedalīšanas veidi. Taukskābes var iedalīt pēc oglekļa atomu skaita virknē:
īso virkņu taukskābēs, ko veido 4—6 oglekļa atomi;
vidēji garo virkņu taukskābēs, ko veido 8—10 oglekļa atomi;
garo virkņu taukskābēs, ko veido 12 un vairāk oglekļa atomi.

Taukskābes var arī iedalīt pēc to piesātinātības:
piesātinātajās taukskābēs, kuru molekulās visas saites starp oglekļa atomiem ir vienkāršas;
+ Dažādas piesātinātās taukskābes Triviālais nosaukums  Ķīmiskā uzbūve  C:D Kaprilskābe  CH3(CH2)6COOH  8:0 Kaprīnskābe  CH3(CH2)8COOH  10:0 Laurīnskābe  CH3(CH2)10COOH  12:0 Miristīnskābe  CH3(CH2)12COOH  14:0 Palmitīnskābe  CH3(CH2)14COOH  16:0 Stearīnskābe  CH3(CH2)16COOH  18:0 Arahīnskābe  CH3(CH2)18COOH  20:0 Behenskābe  CH3(CH2)20COOH  22:0 Lignocerīnskābe  CH3(CH2)22COOH  24:0 Cerotīnskābe  CH3(CH2)24COOH  26:0
nepiesātinātajās taukskābēs, kuru molekulās ir viena vai vairākas divkāršās saites, atkarībā no divkāršo saišu skaita sīkāk iedalot:
mononepiesātinātajās taukskābēs (MNTS;  — monounsaturared fatty acid), kuru molekulās ir viena divkāršā saite. Tās ir apmēram puse no cilvēka organismā esošajām taukskābēm;
polinepiesātinātajās taukskābēs (PNTS;  — polyunsaturared fatty acid), kuru molekulās ir 3—6 divkāršās saites. Daļa polinepiesātināto taukskābju (linolskābe, linolēnskābe u.c.) ir neaizstājamas, proti, cilvēka un citu dzīvnieku organismi nespēj šīs taukskābes sintezēt, un tās uzņemamas tikai ar pārtiku.

+ Dažādas nepiesātinātās taukskābes un to apzīmējumi Triviālais nosaukums  Ķīmiskā uzbūve  Δx  C:D  n−xMiristoleīnskābe  CH3(CH2)3CH=CH(CH2)7COOH  cis-Δ9  14:1  n−5Palmitoleīnskābe  CH3(CH2)5CH=CH(CH2)7COOH  cis-Δ9  16:1  n−7Sapienskābe  CH3(CH2)8CH=CH(CH2)4COOH  cis-Δ6  16:1  n−10Oleīnskābe  CH3(CH2)7CH=CH(CH2)7COOH  cis-Δ9  18:1  n−9Elaidīnskābe  CH3(CH2)7CH=CH(CH2)7COOH  trans-Δ9  18:1  n−9Vakcēnskābe  CH3(CH2)5CH=CH(CH2)9COOH  trans-Δ11  18:1  n−7Linolskābe  CH3(CH2)4CH=CHCH2CH=CH(CH2)7COOH  cis,cis-Δ9,Δ12  18:2  n−6Linoelaidīnskābe  CH3(CH2)4CH=CHCH2CH=CH(CH2)7COOH  trans,trans-Δ9,Δ12  18:2  n−6α-linolēnskābe CH3CH2CH=CHCH2CH=CHCH2CH=CH(CH2)7COOH  cis,cis,cis-Δ9,Δ12,Δ15  18:3  n−3Arahidonskābe  CH3(CH2)4CH=CHCH2CH=CHCH2CH=CHCH2CH=CH(CH2)3COOHNIST   cis,cis,cis,cis-Δ5Δ8,Δ11,Δ14  20:4  n−6Eikosapenskābe  CH3CH2CH=CHCH2CH=CHCH2CH=CHCH2CH=CHCH2CH=CH(CH2)3COOH  cis,cis,cis,cis,cis-Δ5,Δ8,Δ11,Δ14,Δ17  20:5  n−3Erukskābe  CH3(CH2)7CH=CH(CH2)11COOH  cis-Δ13  22:1  n−9Cervonskābe  CH3CH2CH=CHCH2CH=CHCH2CH=CHCH2CH=CHCH2CH=CHCH2CH=CH(CH2)2COOH   cis,cis,cis,cis,cis,cis-Δ4,Δ7,Δ10,Δ13,Δ16,Δ19  22:6  n−3

 Atsauces 

Kategorija:Taukskābes