Gērnsija

Gērnsija (, ) ir Apvienotās Karalistes Kroņa īpašums. Pašas Gērnsijas salas, kas ir otrā lielākā Normandijas sala Lamanša jūras šaurumā pēc Džērsijas, platība ir 65 km², taču administratīvi pie Gērnsijas tiek pieskaitītas arī Oldernija, Sarka un citas mazākas salas tās tuvumā, veidojot kopējo teritoriju 78 km². 2016. gadā kopējais Gērnsijas iedzīvotāju skaits bija 67 334. Gērnsijas galvaspilsēta ir Sentpīterporta.

Gērnsija ir britu kronim tieši pakļauta teritorija (), taču, tāpat kā Džērsija un Mena, nav Apvienotās Karalistes daļa.

 Etimoloģija 
Salas nosaukums ir cēlies no senskandināvu gron(-s-)oy — "zaļā sala" vai no bretoņu guern - "alkšņa koks".

 Vēsture 
Vikingu laikos 9. gadsimtā salai uzbruka normaņi, 933. gadā to pakļāva Ruānas grāfs, vēlāk tā piederēja Normandijas hercogistei, kuru līdz 1204. gadam pārvaldīja Anglijas karaļi. 1259. gadā Anglijas karalis atteicās no pretenzijām uz Normandijas hercoga titulu, bet saglabāja tiesības uz Gērnsiju un citām Kanāla salām.

Otrā pasaules kara laikā no 1940. līdz 1945. gadam Gērnsijas salu bija okupējis Vācijas karaspēks.

Kad no 1973. līdz 2020. gadam Apvienotā Karaliste bija Eiropas Savienības dalībvalsts, Gērnsija palika ārpus ES robežām.

 Geogrāfija 
Gērnsija ir otra lielākā (platība — 63 km²) sala no Normandijas salām. Gērnsijas kroņa īpašuma sastāvā papildus, neieskaitot pašu Gernsijas salu ir Aldernijas, Sarkas, Hermas, Jetu, Breku, Lihu, Burhu, Caskets, Ortak, Krevishon, Ūme salas un daudzas mazas neapdzīvotas saliņas un klintis. Visas teritorijas kopējā platība ir 78 km².

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Apvienotās Karalistes atkarīgās teritorijas
Kategorija:Apvienotās Karalistes ģeogrāfija
Kategorija:Atlantijas okeāna salas