Kosmodroms

Kosmodroms (kosmoss + grieķu dromos skrejceļš) — vieta, kur notiek nesējraķešu starti kosmosā. Tas ir arī būvju un iekārtu komplekss, kas nodrošina kosmisko lidaparātu sagatavošanu lidojumam un startu.

Parasti kosmodromi izvietoti reti apdzīvotās teritorijās, jo tiem nepieciešamas plašas raķešu pakāpju krišanas zonas, kā arī lai neciestu vietējie iedzīvotāji avāriju gadījumos. Lielos kosmodromos tiek būvēti vairāki starta kompleksi, kurus var pielāgot dažādu nesējraķešu konfigurācijām.

Kosmodromu ir izdevīgi iekārtot ekvatora tuvumā un startus veikt austrumu virzienā, jo tad vajadzīgā ātruma sasniegšanai iespējams pilnīgāk izmantot Zemes rotāciju, kā arī bez papildmanevriem ievadīt kosmiskos aparātus orbītā ar mazu slīpumu pret ekvatoru (piemēram, ģeocentriskajā orbītā). Lai palaistu pavadoni polārā orbītā, nav nepieciešams ekvatora tuvums.

Galvenie kosmodroma objekti:
 montāžas un izmēģinājumu korpusi, kuros samontē kosmiskos aparātus, nesējraķetes, savieno tos kopā un veic visas sistēmas kopīgo pārbaudi;
 starta kompleksi, kas nodrošina kosmiskā lidaparāta nogādāšanu starta vietā, uzpildīšanu ar degvielu, pēdējo pirmslidojuma pārbaudi un pašu startu;
 kosmodroma vadības centrs;
 raķešu degvielas un kosmiskās tehnikas glabātavas, pievedceļi (sauszemes, ūdens un gaisa) utt.

 Vēsture 
Pirmās raķetes, kuras sasniedza kosmosu, bija V-2 raķetes, kuras Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā tika palaistas no Pēnemindes. Pēc kara beigām, aptuveni 70 V-2 raķetes tika pārvestas uz Vaitsendas Raķešu bāzi, kur 47 lidojumu laikā tika sasniegti augstumi robežās no 100 līdz 213 kilometriem. Pasaulē pirmais kosmodroms, no kura tika veikti pilotējami lidojumi, ir Baikonuras kosmodroms, kas 1955. gadā darbību sāka, kā PSRS raķešu bāze, bet 1957. gada oktobrī kosmosā palaida pirmo mākslīgo pavadoni Sputnik-1. Lai turētu kosmodroma atrašanās vietu slepenu, tas tika nosaukts mazas kalnraču pilsētas - Baikonuras vārda, kas atradās 320 kilometrus no kosmodroma. Taču 1957. gadā kosmodroma atrašanās tika atklāta pēc U-2 izlūklidmašīnu pārlidojumiem. Pēc pirmā cilvēka palaišanas kosmosā, ASV aktivizēja savu kosmodromu programmu uzsākot vērienīgus darbus Kanaverala raga Kosmosa spēku stacijas izbūvē, no kuras startēja vēsturiskā Apollo 11 misija, kā arī visi Space Shuttle programmas lidojumi.

Gviānas Kosmosa centrs ir lielākais Eiropas kosmodroms, kurš atrodas izdevīgā vietā, netālu no ekvatora. 2003/ gada oktobrī no Dzjucjuaņas Pavadoņu palaišanas centra startēja pirmais Ķīnas pilotējamais kosmosa kuģis.

 Kosmodromi, kuros notikusi cilvēku palaišana kosmosā 
Sekojošā tabulā uzskaitīti kosmodromi, kuri palaiduši kosmosā cilvēkus.
KosmodromsStarta komplekssNesējraķeteKosmosa kuģisLidojumiGadi  Baikonuras kosmodroms
Kazahstāna (PSRS un Krievijas lidojumi)1.laukumsVostokVostok 1–661961–19631.laukumsVoshodVoshod 1–221964–196531.laukumsSojuz, Sojuz-USojuz 1–40 †371967–198131.laukumsSojuzSojuz 18a1197531.laukumsSojuz-U, Sojuz-U2Sojuz-T 2–15141980–19861.laukumsSojuz-U, Sojuz-U2Sojuz-TM 2–34331987–20021.laukumsSojuz-FGSojuz-TMA 1–22222002–201131.laukumsSojuz-FGSojuz TMA-M 1–20202010–201631.laukumsSojuz-FGSojuz MS 1–9, 11–13, 15132016–201931.laukumsSojuz-2.1aSojuz MS 16–22, 2482020– Kanaverala raga Kosmosa spēku stacija,
Florida, ASVLC-5RedstoneMercury 3–421961LC-14AtlasMercury 6–94 1962–1963LC-19Titan IIGemini 3–12101965–1966LC-34Saturn IBApollo 711968 Kenedija Kosmosa centrs,
Florida, ASVLC-39Saturn VApollo 8–17101968–1972Saturn IBSkylab 2–431973–1974Saturn IBApollo–Sojuz11975Space ShuttleSTS 1-135‡1341981–2011Falcon 9 Block 5Crew Dragon112020– Dzjucjuaņas Pavadoņu palaišanas centrs
ĶīnaArea 4Long March 2FShenzhou 5–7, 9-17122003– Kornranča,
Teksasa, ASVLaunch Site OneNew ShepardNew Shepard pilotējamā kapsula62021–
† Trīs Soyuz  lidojumi nebija pilotēti, un netiek ieskaitīti (Sojuz 2, Sojuz 20, Sojuz 34).

‡ STS-51-L (Challenger) lidojums nesasniedza kosmosu un tādēļ netiek ieskaitīts. STS-107 (Columbia) lidojums sasniedza kosmosu un tiek ieskaitīts.

Pilotējamie lidojumi kas nesasniedza Kārmāna līniju:

Sojuz T-10a (1983)

STS-51-L (1986)

Soyuz MS-10 (2018)

 Kosmodromi, no kuriem palaisti mākslīgie satelīti 
Tabulā minēti tie ksomodromi, no kuriem veikti mākslīgo satelītu starti.
 Kosmodroms Atrašanās vieta Gadi Starti Nesējraķetes  Baikonuras kosmodroms, Baikonura/Tjuratama, Kazahstāna Kazahstāna 1957–  R-7/Sojuz, Kosmos, Proton, Tsyklon, Zenit, Energia, Dnepr, N1, Rokot, Strela  Kanaverala raga Kosmosa spēku stacija, Florida, ASV ASV 1958–  Delta, Scout, Atlas, Titan, Saturn, Athena, Falcon 9, Minotaur IV, Vanguard, Juno, Thor  Vandenberga Kosmosa spēku bāze, Kalifornija, ASV ASV 1959–  Delta, Scout, Atlas, Titan, Taurus, Athena, Minotaur, Falcon 9, Thor, Firefly Alpha  Valopsa lidojumu centrs, Virdžīnija, ASV ASV 1961–1985  Scout  Kapustinjara, Astrahaņas apgabals, Krievija Krievīja 1962–2008  Kosmos  Hamagiras īpašais ieroču izmēģinājumu centrs, Alžīrija Alžīrija 1965–1967  Diamant  Pļeseckas kosmodroms, Arhangeļskas apgabals, Krievija Krievija 1966–  R-7/Sojuz, Kosmos, Tsyklon-3, Rokot, Angara, Start  Sanmarko platforma, Broljo kosmosa centrs, Malindi, Kenija Kenija 1967–1988  Scout  Kenedija Kosmosa centrs, Florida, ASV ASV 1967–  17 Saturn, 135 Space Shuttle, 63 Falcon 9, 9 Falcon Heavy, 1 SLS  Vūmeras poligons, Dienvidaustrālija Austrālija 1967, 1971  Redstone (WRESAT), Black Arrow, Europa  Učinuru kosmosa centrs (Kagosima), Japāna Japāna 1970–  27 Mu, 3 Epsilon, 1 SS-520-5  Gviānas Kosmosa centrs, Kuru, Franču Gviāna, Francija Francija 1970–  7 Diamant, 227 Ariane, 16 Soyuz-2, 11 Vega  Dzjucjuaņas Pavadoņu palaišanas centrs, Ķīna Ķīna 1970–  2 LM1, 3 LM2A, 20 LM2C, 36 LM2D, 13 LM2F, 3 LM4B, 5 LM4C, 3 LM11  Tanegasimas kosmosa centrs, Japāna Japāna 1975–  6 N-I, 8 N-II, 9 H-I, 6 H-II, 36 H-IIA Satīša Dhavana Kosmosa centrs   Āndhra Pradēša, Indija Indija 1979–  4 SLV, 4 ASLV, 59 PSLV, 15 GSLV, 7 LVM3, 2 SSLV  Sičanas Pavadoņu palaišanas centrs, Ķīna Ķīna 1984–  Long March: 6 LM2C, 5 LM2E, 11 LM3, 25 LM3A, 42 LM3B, 15 LM3C Taijuanas Pavadoņu palaišanas centrs, Ķīna Ķīna 1988–  Long March: 16 LM2C, 2 LM2D, 2 LM4A, 25 LM4B, 15 LM4C, 2 LM6  Palmahimas Gaisa spēku bāze, Izraēla Izraēla 1988–  Shavit Vairākas lidostas (B-52, Stargazer) 1990–  Pegasus (Orbital Sciences Corporation)  Svobodnijas kosmodroms, Amūras apgabals, Krievija Krievija 1997–2006  Start-1  Delta klases zemūdene, Barenca jūra Barenca jūra 1998, 2006  Shtil' (Russia), Volna-O Odyssey starta platforma, Klusais okeāns Klusais okeāns 1999–2014  Zenit-3SL (Sea Launch)  Klusā okeāna kosmodroma komplekss (Kodiaka), Aļaska, ASVKodiak Readies for Quick Launch, Aviation Week, April 2010, accessed 26 April 2010. "Alaska's remote Kodiak Launch Complex is state-of-the-art, has a perfect mission record, and will soon be able to launch a satellite-carrying rocket within 24 hours of mission go-ahead." ASV 2001–  1 Athena, 2 Minotaur IV  Jasnija kosmodroms (Dombarovskija), Orenburgas apgabals, Krievija Krievija 2006–  Dnepr  Vidusatlantijas reģionālais kosmodroms, Virdžīnija, ASV ASV 2006–  5 Minotaur I, 6 Antares, 1 Minotaur V  Omeleka, Kvajaleina atolsl, Maršala Salas Maršala Salas 2008–2009  5 Falcon 1 (US)  Semnānas Kosmosa centrs, Semnāna, Irāna Irāna 2009–  Safir, Simorgh, Zuljanah  Sohē Pavadoņu palaišanas stacija, Ziemeļkoreja Ziemeļkoreja 2012–   Unha-3  Naro Kosmosa centrs, Dienvidjeola, Dienvidkoreja Dienvidkoreja 2013–  Naro-1, Nuri  Vostočnija kosmodroms, Amūras apgabals, Krievija Krievija 2016–  8 Soyuz-2  Venčanas Pavadoņu palaišanas centrs, Ķīna Ķīna 2016–  Long March: 9 LM5, 12 LM7, 2 LM8   Rocket Lab Launch Complex 1,Jaunzēlande  Jaunzēlande 2018–  21 Electron  palaišanas platformas Dzeltenajā jūrā, Ķīna Dzeltenā jūra 2019–  4 Long March 11, 1 SD3, 1 CERES-1 Šaruda kosmosa centrs, Semnānas province, Irāna Irāna 2020–  3 Qased, 2 Qaem 100

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Kosmodromi
Kategorija:Kosmonautika