Tīringene

Tīringene (), oficiāli Tīringenes Brīvvalsts (Freistaat Thüringen, ), ir viena no Vācijas 16 federālajām zemēm. Tā atrodas valsts centrālajā daļā. Tīringenes platība ir  km², bet iedzīvotāju skaits 2013. gada maijā bija 2,19 miljoni. Lielākā daļa no federālās zemes atrodas Zāles upes baseina teritorijā. Tīringene robežojas ar Lejassaksijas, Saksijas-Anhaltes, Saksijas, Bavārijas un Hesenes federālajām zemēm.

Tīringenē ir attīstīti daudzi ziemas sporta veidi. Aptuveni pusi no Vācijas iegūtajām zelta medaļām ziemas olimpiskajās spēlēs pēdējos 20 gados ir ieguvuši Tīringenē dzimuši un auguši sportisti. Oberhofas pilsētiņā regulāri notiek dažādu ziemas sporta veidu Pasaules un Eiropas čempionāti, kā arī dažādu ziemas sporta veidu Pasaules kausa posmi.

 Vēsture 
Brīvvalsts nosaukums atvasināts no seno ģermāņu cilts tīringu () vārda. Tas netika lietots līdz 1920. gadam, kad pēc Pirmā pasaules kara beigām t.s. Veimāras Republikas ietvaros izveidoja Tīringas zemi (1920–1952) ar galvaspilsētu Veimārā, kurā ietilpa septiņas agrāk pastāvējušās hercogistes Saksija-Veimāra-Eizenaha (Sachsen-Weimar-Eisenach), Saksija-Meiningene (Sachsen-Meiningen), Saksija-Altenburga (Sachsen-Altenburg), Saksija-Gota (Sachsen-Gotha), Švarcburga-Rudolštate (Schwarzburg-Rudolstadt), Švarcburga-Zonderhauzene ( Schwarzburg-Sondershausen) un Roisa (Reuß). Saksija-Koburga (Sachsen-Coburg) pievienojās Bavārijai, bet Erfurte un Ziemeļtīringa palika Prūsijas sastāvā līdz 1945. gadam.

Pēc Otrā pasaules kara Tīringas zeme atradās PSRS okupācijas zonā, no 1949. gada VDR sastāvā. 1952. gadā to sadalīja trīs apgabalos: Erfurtes, Gēras un Zūlas. Pēc Vācijas atkalapvienošanās 1990. gadā atjaunoja Tīringas zemi ar galvaspilsētu Erfurtē. 1993. gadā tā ieguva Tīringenes brīvvalsts nosaukumu.

 Ģeogrāfija 
Lielākās pilsētas: Erfurte, Gēra, Jēna, Veimāra, Gota

Lielākās upes: Leine, Zāle, Vera

Kalni un augstienes: Harcs (Harz), Rēns (Rhön), Tīringenes Mežs (Thüringer Wald)

 Administratīvais iedalījums 
Tīringene administratīvi sīkāk dalās 17 apriņķos (Landkreis) un 6 neatkarīgajās pilsētās (kreisfreie Städte).

 Apriņķis  Nosaukums vācu valodā  Platība (km²)  Iedzīvotāji(2011. gadā) 20px Altenburgas apriņķis  Landkreis Altenburger Land  569,08  95829 20px Eiksfeldas apriņķis  Landkreis Eichsfeld  939,82  101906 20px Gotas apriņķis  Landkreis Gotha  935,59  135986 20px Greicas apriņķis  Landkreis Greiz  834,52  104464 20px Hildburghauzenes apriņķis  Landkreis Hildburghausen  937,38  66007 20px Ilmas apriņķis  Ilm-Kreis  843,3  110135 20px Kīfheizeres apriņķis  Kyffhäuserkreis  1035,13  79464 20px Nordhauzenes apriņķis  Landkreis Nordhausen  714  86734 20px Šmalkaldenes-Meiningenes apriņķis  Landkreis Schmalkalden-Meiningen  1210,14  127042 20px Unstrutas-Hainihas apriņķis  Unstrut-Hainich-Kreis  975,48  105683 20px Vartburgas apriņķis  Wartburgkreis  1304,84  128105 20px Veimāreres apriņķis  Landkreis Weimarer Land  803,03  82458 20px Zāles-Holclandes apriņķis  Saale-Holzland-Kreis  816,99  84677 20px Zāles-Orlas apriņķis  Saale-Orla-Kreis  1148,41  85259 20px Zālfeldes-Rūdolštates apriņķis  Landkreis Saalfeld-Rudolstadt  1034,58  112555 20px Zemmerdas apriņķis  Landkreis Sömmerda  804,17  71544 20px Zonnebergas apriņķis  Landkreis Sonneberg  433,36  58465

 Neatkarīgā pilsēta  Nosaukums vācu valodā  Platība (km²)  Iedzīvotāji(2011. gadā) 20px Eizenaha  Eisenach  103,84  41708 20px Erfurte  Erfurt  269,17  201952 20px Gēra  Gera  151,93  95746 20px Jēna  Jena  114,29  106428 20px Veimāra  Weimar  84,26  62886 20px Zūla  Suhl  102,7  36570

 Ārējās saites 

Kategorija:Vācijas federālās zemes