Madona

Madona ir pilsēta Latvijā, Madonas novada administratīvais centrs. Pilsēta atrodas Vidzemes austrumu daļā vairāku mazo upīšu — Lisas, Madonas upītes un Riebas — piekrastē. Attālums līdz Rīgai — 129 km. Pēc iedzīvotāju skaita 30. lielākā apdzīvotā vieta Latvijā.

 Nosaukums 
Madonas vārds radies no tuvumā esošā Madonas ezera vai arī no Biržu muižas nosaukuma (). Tādēļ arī par Madonu 1903. gadā nosauca šaursliežu dzelzceļa līnijas Pļaviņas—Valka staciju un apdzīvoto vietu, kas sāka veidoties pie stacijas.Apinis K. Latvijas pilsētu vēsture. Rīgā, 1931. g., 41.lpp

 Vēsture 

250px|thumb|left|Madonas Lielā iela 1918. gadā
Madona rakstos pirmo reizi minēta 1461. gadā, kad Rīgas arhibīskaps Silvestrs Stodevešers iznomāja Cesvaines pils novadā esošās zemes. Zviedru Vidzemes muižu redukcijas laikā tā kļuva par Zviedrijas kroņa muižu. Krievijas Impērijas ķeizariene Elizabete Biržu muižu uzdāvināja grāfam Aleksandram Buturļinam (Бутурлин), bet imperatore Katrīna II — serbu izcelsmes ģenerālmajoram Maksimam Zoričam.

Kā apdzīvots centrs Madona sāka attīstīties tikai pēc 1900. gada, kad Biržu muižas Leivēra kroga apkārtnē uzcēla pirmās koka un mūra ēkas. 1903. gadā cauri Madonai uzbūvēja Pļaviņu—Valkas šaursliežu dzelzceļa līniju.
Miesta pašvaldības tiesības Madonai piešķīra 1921. gada 1. jūlijā, bet pilsētas tiesības 1926. gada 7. jūnijā. Kopš 1925. gada 1. aprīļa Madona bija jaundibinātā Madonas apriņķa centrs. 1925. gadā Madonā bija 1357 iedzīvotāji.

1959. gadā Madonā bija 5700 iedzīvotāju, bet 1967. gadā iedzīvotāju skaits sasniedza 7200, platība 10 km2.

 Iedzīvotāju sastāvs 

Pēc Pilsonības un migrācijas lietu pārvaldes datiem  bija  iedzīvotāji. Iedzīvotāju blīvums ir .

Bezdarba līmenis 2012. gadā bija 10,7% jeb 606 bezdarbnieki no visu darbspējīgo iedzīvotāju skaita.NVA Madonas filiāles dati
Madonā 2013. gadā iedzīvotāju iedalījumā pēc darbaspējas vecuma lielāko īpatsvaru veidoja darbaspējīgie iedzīvotāji — 5577, līdz darbaspējas vecumam 1103, pēc darbaspējas vecuma 1826.

 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.OSP

 Daba 
Madonas pilsēta izvietota paugurainā apvidū, cauri pilsētai ZR-DA virzienā iet nogāze. Cauri pilsētai tek vairākas mazas upītes un strautiņi: Lisa, Leivārīte, Ridzīte, Mucenieku upīte, Rieba un Madonas upīte, kuras tecējumā apskatāmas skaistas gravas — Mīlestības grava, Laulības grava, Šķiršanās grava. Mīlestības gravā izveidots parks, upītes mākslīgi veidotajā ūdenskrātuvē atrodas viena no augstākajām strūklakām Latvijā.

 Apskates vietas un objekti 
Madonas novadpētniecības muzejs (dibināts 1944) atrodas Biržu muižas vēsturiskajā centrā ar vairāk nekā 107 000 muzeja vienību.
Mīlestības grava Madonas upītes krastos, parkā izveidots aizsprosts ar strūklaku.
Madonas 2. vidusskolas ēka (1924—1926).
Bijusī viesnīcas ēka (1901) Poruka un Saules ielu krustojumā.

Lazdonas luterāņu baznīca (1802—1805), Lazdonas Sv. Trijādības pareizticīgo baznīca (1863—1866), Madonas katoļu baznīca (1931—1934).

 Iedzīvotāji 
 Ievērojamas personības 
Madonā dzimuši vai dzīvojuši:
 Viktors Freibergs (1955—2022), kinozinātnieks un rakstnieks
 Gundars Upenieks (1971), bijušais latviešu biatlonists
 Gints Andžāns (1986), aktieris  
 Sanda Dejus (1987), aktrise
 Valters Krauze (1971), Latvijas televīzijas un radio raidījumu vadītājs, aktieris, komiķis

 Starptautiskie sakari 

 Sadraudzības pilsētas 
Madonas un Madonas novada sadraudzības pilsētas un pašvaldības:


  (sadarbības līgums no 2023. gada 3. jūnija)
  (no 2013. gada 25. augusta)
  (Coulaines)
  (Mettmann)


  (Tranås, no 2000. gada 2. marta)
  (Weyhe)
Agrākās sadraudzības pilsētas:

  (padomju okupācijas gados)

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Vidzeme