Deniss Gabors

Deniss Gabors (, dzimis  Budapeštā, miris  Londonā) bija Ungārijas ebreju izcelsmes britu elektrotehnikas inženieris un fiziķis. 1947. gadā izgudroja hologrāfiju, par ko 1971. gadā ieguva Nobela prēmiju fizikā.

 Dzīvesgājums 
Dzimis 1900. gadā kā Dēnešs Ginsbergs () Bernāta Ginsberga ģimenē, kurš 1902. gadā nomainīja uzvārdu uz "Gabors". Studēja Budapeštas Tehniskajā universitātē un Šarlotenburgas Tehniskajā universitātē Berlīnē. Savas karjeras sākumā viņš analizēja elektrisko augstsprieguma līniju īpašības, izmantojot katodstaru oscilogrāfu, kas viņā izraisīja interesi par elektronu optiku. Pētot oscilogrāfu fundamentālos darbības procesus, Gabors izmantoja citas elektronstaru ierīces, piemēram, elektronmikroskopus un elektronu lampas. 1927. gadā viņš rakstīja darbu par kineskopu, lai iegūtu doktora grādu, un strādāja pie plazmas lampu izstrādes.

1933. gadā D. Gabors atstāja Vāciju, un viņam darbu piedāvāja briti. Viņš sāka strādāt inženierijas kompānijā British Thomson-Houston Ragbi pilsētā Vorikšīrā. Šajā laikā viņš iepazinās ar Mārdžoriju Batleru (Marjorie Butler), kura 1936. gadā kļuva par viņa sievu.

Strādājot kompānijā British Thomson-Houston, 1947. gadā Gabors izgudroja hologrāfiju. Pirmā hologramma gan tapa tikai 1964. gadā, pēc tam, kad 1960. gadā bija izgudrots lāzers. Tikai tad hologrāfija sāka attīstīties arī komerciāli.

1948. gadā Gabors sāka strādāt Londonas Impērijas koledžā. No 1958. gada viņš bija lietišķās fizikas profesors, līdz pat 1967. gadam, kad pensionējās.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Denisa Gabora biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā 

Kategorija:1900. gadā dzimušie
Kategorija:1979. gadā mirušie
Kategorija:Budapeštā dzimušie
Kategorija:Ungārijas ebreji
Kategorija:Ungāru fiziķi
Kategorija:Britu fiziķi
Kategorija:Hologrāfija
Kategorija:Ungāru izgudrotāji
Kategorija:Ebreju zinātnieki
Kategorija:Nobela prēmijas laureāti fizikā
Kategorija:Apvienotās Karalistes inženieri