Palanga

Palanga (, žemaišu: Palonga) ir pilsēta un pašvaldība Lietuvā pie Baltijas jūras, 25 km uz ziemeļiem no Klaipēdas. Palanga ir ievērojama kūrortpilsēta.Palanga. Visuotinė lietuvių enciklopedija. Skatīts: 2023-01-04. Pilsētas daļas ietilpst — Palanga, Sventāja un Būtiņģe, atrodas 3 pasta nodaļas (centrālā — LT-00001).

 Vēsture 
Līdz 13. gadsimtam Palangas apvidus ietilpa kuršu Megavas zemē. Pēc Kursas sadalīšanas 1253. gadā to ieguva Livonijas ordenis. Līdz 15. gadsimtam tā bija strīdus teritorija starp žemaišiem un Vācu ordeni. Pēc 1422. gada Melnas līguma to ieguva Lietuvas dižkunigaitija, vēlāk Polijas—Lietuvas kopvalsts. Lielā Ziemeļu kara laikā 1705. gadā zviedru karaspēks ieņēma un izpostīja Palangas ostu, vēlāk lietuvieši to atguva. Pilsētas tiesības no 1791. gada.Palangos istorija. Visuotinė lietuvių enciklopedija. Skatīts: 2023-01-04.
Pēc 1795. gada Polijas dalīšanas Palanga nonāca Krievijas Impērijas sastāvā. 1819. gadā Palangas pagastu pievienoja Kurzemes guberņas Grobiņas apriņķim, rezultātā Kurzemei bija 6,4 km gara robeža ar Prūsijas Karalisti, vēlāk Vācijas Impēriju.
Pulkvedis Mihaels Tiškevičs (1761–1839) 1824. gadā nopirka Palangas muižu, viņa mazdēls Fēlikss Tiškevičs (1870–1932).
XIX gadsimta beigās Palangā valdošie grāfi Tiškeviči izlēma būvēt piestātni kuģiem, lai pārvadātu grāfu ķieģeļnīcā izgatavotos ķieģeļus. Piestātne tika uzbūvēta 1884. gadā, no kuras uz Klaipēdu un arī Liepāju kursēja kuģis "Phoenix". Vēlāk, kad ķieģeļu eksports neattaisnojās, ar šo kuģi tika pārvadāti pasažieri. Taču pēc vētrām piestātnē pienesa smiltis un tilts kuģniecībai nederēja. No 1892. gada jūras tilts kļuva par iemīļotu pastaigu vietu. Kad laiks, jūras viļņi un vējš tiltu izpostīja, tad 1998. gadā uz betona pāļiem tika uzbūvēts jauns tilts, kura garums ir 470 metri.Palangas tūrisma informācijas centra buklets
1897. gadā Palangā uzcēla neoklasicisma stila pili (arhitekts Francis Švehtens).
19. gadsimta beigās Palangas proģimnāzijā mācījās Antans Smetona. 
Latvijas brīvības cīņu beigās  Latvijas armija atbrīvoja Palangu no bermontiešiem un netālu no tās atradās Latvijas—Vācijas robeža. Lai dotu Lietuvas Republikai pieeju Baltijas jūrai, 1921. gadā Latvijas—Lietuvas robežlīgumā Palangas apgabalu (111 km2) pievienoja Lietuvai,Latvijas iegūtās un zaudētās teritorijas  neogeo.lv tomēr vēlāk Lietuva ieguva arī Klaipēdas ostu, bet Palangu lietuvieši pārsvarā izmantoja kā jūrmalas peldvietu. 1881. gadā Palangā dzīvoja ap 1600 iedzīvotāju, 1897. gadā ap 2000, 1926. gadā ap 2000 iedzīvotāju, no kuriem liela daļa bija latvieši.Latviešu Konversācijas vārdnīcas XV sējums. Rīga, 1937. gads, 30423—5 slejas 
1998. gadā pilsētas ziemeļu daļā — Būtiņģē tika atklāts Būtiņģes naftas termināls.

 Daba un ģeogrāfija 

Caur pilsētu uz rietumiem plūst Rāžes upe, pār kuru uzbūvēts 10 tiltu un tiltiņu. Pilsētas rietumu nomali apskalo Baltijas jūra, šeit atrodas pilsētas pludmale. Palangas austrumos atrodas „Pavėsio” ģimenes dārziņi. Dienvidu nomalē atrodas Nemirseta ar etnogrāfisko Anaišu kapsētu. Klaipēdas virzienā uzbūvētas kājāmgājēju un riteņbraucēju takas. Palangā atrodas arī hipodroms.

Jūras krastā izveidots Birutes parks, jo atbilstoši leģendām, te Birutas kalniņā apbedīta Lietuvas dižkunigaiša Ķestuta sieva un Vitauta Dižā māte Biruta. Viņai te arī uzstādīts bronzas piemineklis.   
Parkā atrodas Palangas botāniskais dārzs, pils, kas piederējusi grāfiem Tiškēvičiem. Pilī izvietots Palangas Dzintara muzejs. Palangas vizītkarte ir arī 1960. gadā uzstādītā Roberta Antiņa (Robertas Antinis) skulptūra "Egle zalkšu karaliene". Autors dzimis 1898. gadā Kaldabruņā Ilūkstes apriņķī, miris 1981. gadā Kauņā.

 Transports 

Palangā ir iespējams nokļūt no Klaipēdas, Šauļiem un Liepājas. Palangai nav dzelzceļa savienojuma, bet starp Palangu, un Sventāju atrodas Palangas starptautiskā lidosta, kura nodrošina gaisa savienojumus ar Rīgu, Oslo un Kopenhāgenu.

 Klimats 

Kaut arī pilsētai raksturīgs jūras klimats (vējains un diezgan daudz nokrišņu), 1994. gada jūlijā un 2002. gada augustā nokrišņu pilsētā nebija vispār (0,0 mm).

 Iedzīvotāji 
Iedzīvotāju skaits pa gadiem
 gads 1823 1863 1867 1881 1897 1920 1959 1970 1979 1989 2001 2011 iedz.skaits ~800 1350 1414 1618 2419 1457 5685 8091 11980 17571 17623 15732
Tautības
 gads iedzīvotāju skaits lietuvieši krievi latvieši poļi ukraiņi baltkrievi vācieši ebreji tatāri armēņi čigāni pārējie nezināmie 1863 1350 156 64 12 124 +krievi +krievi 124 870 0 0 0 0 0 1881 1618 312 42 30 +lietuv. +krievi +krievi 112 1121 0 0 0 1 019201696SVENTĀJAS LATVIEŠU VALODA - STATIKA UN DINAMIKA 22 lapa, 2, tabula916 2001 17623 16574 480 220 42 104 53 19 11 7 17 0 14 82 2011 15732 14839 433 152 33 96 39 13 nez. nez. 15 nez. 15 89
 Tautas skaitīšanu dati.

 Sports 
 FK Palanga — bijušais futbola klubs.
 FK Gintaras Palanga — futbola klubs.
 Palangas centrālais stadions.

 Galerija 

 Sadraudzības partneri 

  Frederiksberga, Dānija
  Jūrmala, Latvija
  Liepāja, Latvija
  Lodza, Polija
  Ustka, Polija
  Pērnava, Igaunija
  Simrishamna, Zviedrija

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 www.palanga.lt 
 Vēsturiskas Palangas fotogrāfijas 

Kategorija:Grobiņas apriņķis