Baltijas ceļš

Baltijas ceļš (, ) bija akcija Igaunijā, Latvijā un Lietuvā, kas notika  plkst. 19.00, kad apmēram divi miljoni cilvēku, sadevušies rokās, vismaz 15 minūtes veidoja apmēram 670 km garu dzīvo ķēdi, kas savienoja Baltijas valstu galvaspilsētas (Tallinu, Rīgu un Viļņu). Šī demonstrācija tika sarīkota, lai pievērstu pasaules uzmanību vēsturiskajiem notikumiem, no kuriem cietušas Baltijas valstis. Baltijas ceļš notika tieši 50 gadus pēc Molotova—Ribentropa pakta parakstīšanas, kad  PSRS un Vācija sadalīja ietekmes sfēras Eiropas austrumu un ziemeļu daļā.

 Plānošana 
Ideja par publisku protesta akciju esot ierosinājis viens no Igaunijas Tautas frontes līderiem Edgars Savisārs, un tā pirmo reizi apspriesta Baltijas republiku tautas kustību sanāksmē Pērnavā 1989. gada 15. jūlijā, bet vienošanās par akcijas organizēšanu parakstīta Baltijas Padomes sanāksmē 12. augustā Cēsīs. Akcijas dalībniekiem tika organizēti autobusi, katra lauku rajona iedzīvotājiem bija plānots veidot cilvēku ķēdi noteiktā ceļa posmā. Akcija tika koordinēta ar radio palīdzību.

 Maršruts 

Baltijas ceļš savienoja Baltijas valstu galvaspilsētas — Tallinu, Rīgu un Viļņu. Viļņā tas sākās pie Ģedimina torņa un turpinājās no Viļņas pa A2 autoceļu caur Širvintām, Ukmerģi uz Panevēžu, tad pa Via Baltica caur Pasvali un, šķērsojot Latvijas—Lietuvas robežu, uz Bausku. No Bauskas Baltijas ceļš turpinājās uz Rīgu caur Iecavu un Ķekavu. Rīgā maršruts no Bauskas šosejas turpinājās pa Ziepniekkalna un Mūkusalas ielu, šķērsoja Akmens tiltu un turpinājās pa Kaļķu un Brīvības ielu. No Rīgas Baltijas ceļš turpinājās pa Pleskavas šoseju cauri Vangažiem, Siguldai, Līgatnei, Mūrniekiem un Drabešiem uz Cēsīm, tad caur Liepu (Lodi) uz Valmieru. No Valmieras akcija turpinājās maršrutā Lizdēni, Rencēni, Oleri, Rūjiena, Ķoņi līdz Latvijas—Igaunijas robežai. Igaunijā maršruts veda caur Karksi-Nuiju, Viljandi, Tiri un Raplu uz Tallinu.

 Akcijas dalībnieku skaits 
Pēc dažādām aplēsēm, akcijā piedalījās no viena līdz diviem miljoniem dalībnieku, t. i., 25—30% Baltijas valstu pamatiedzīvotāju.Mapping the rural problem in the Baltic countryside. Ilkka Alanen (ed.) 2004, p. 78 Nepārtrauktas cilvēku ķēdes izveidei katrā valstī bija nepieciešami vismaz 200 tūkstoši cilvēku.

Aģentūra Reuters nākamajā dienā ziņoja, ka protesta akcijā piedalījušies apmēram 700 tūkstoši igauņu un viens miljons lietuviešu, bet Associated Press ziņoja, ka Latvijā piedalījušies apmēram 400 tūkstoši dalībnieku. Savukārt PSRS ziņu aģentūra TASS izplatīja informāciju, ka akcijā piedalījušies 300 tūkstoši dalībnieku Igaunijā un gandrīz 500 tūkstoši Lietuvā.

No helikopteriem un lidmašīnām uzfilmētie video liecināja, ka cilvēku ķēde patiesi ir bijusi nepārtraukta visā tās garumā. Lielajās pilsētās un to tuvumā cilvēki veidoja vairākas paralēlas ķēdes un arī pulcējās laukumos, tādēļ akcijas dalībnieku skaits oficiāli tiek vērtēts tuvu diviem miljoniem.

 Iekļaušana UNESCO sarakstā 
 tika apstiprināta akcijas Baltijas ceļš iekļaušana UNESCO "Pasaules atmiņa" dokumentālā mantojuma sarakstā.Thirty-Five Documentary Properties Added to UNESCO's Memory of the World Register, artdaily.org,  Baltijas ceļš , unesco.lv.

 Videoreportāža 
 Videomateriāls par Baltijas ceļu

 Skatīt arī 
 Tautas atmodas kustība Latvijā
 Sirdspuksti Baltijai

 Piezīmes un atsauces 

 Ārējās saites 

 Baltijas ceļa mājas lapa 

 Baltijas ceļa foto albums 
 Baltijas ceļa digitālais arhīvs
 The Baltic Way - Human Chain Linking Three States in Their Drive for Freedom unesco.org

Kategorija:Baltijas valstis
Kategorija:1989. gads
Kategorija:Igaunijas vēsture
Kategorija:Latvijas vēsture
Kategorija:Lietuvas vēsture