Ziemeļamerika

Ziemeļamerika ir trešais lielākais kontinents pēc platības un ceturtais lielākais — pēc iedzīvotāju skaita. To apskalo Ziemeļu Ledus okeāns ziemeļos, Atlantijas okeāns — ziemeļaustrumos un austrumos, Karību jūra — dienvidaustrumos un Klusais okeāns — dienvidrietumos un rietumos. Kontinenta platība ir 24 230 000 kvadrātkilometru. 2008. gadā iedzīvotāju skaits bija .

Ziemeļamerika atrodas ziemeļos pasaules daļai, kuru dēvē par Jauno Pasauli, Rietumu puslodi vai vienkārši — par Ameriku. Ziemeļamerika ir savienota tikai ar Dienvidameriku. Šo savienojumu šaurākajā vietā dēvē par Panamas zemesšaurumu, kas dienvidaustrumos beidzas ar Darjenas grēdu. Saskaņā ar dažiem avotiem, Ziemeļamerikas robeža ir nevis Panamas zemesšaurums, bet gan Tevantepekas zemesšauruma šaurākā vieta starp Meksikas līci un Kluso okeānu, un šo reģionu starp šiem zemesšaurumiem dēvējot par Centrālameriku. Tomēr plašāk ir izplatīts uzskats, ka Centrālamerika ir Ziemeļamerikas sastāvdaļa.

 Ģeogrāfija 
Ziemeļamerikā var izšķirt četrus lielus reģionus: centrālie līdzenumi, vai lielās prērijas, kas izstiepušās no Meksikas līča līdz Kanādas Arktikai, ģeoloģiski jaunas; kalnaini rietumi, ieskaitot Klinšu kalnus, Lielo Baseinu, Kaliforniju un Aļasku; ar pacēlumiem, bet relatīvi līdzeno Kanādas vairogu plakankalni ziemeļaustrumos; un daudzveidīgo austrumu reģionu, kas ietver Apalaču kalnus, piekrastes līdzenumu līdz Atlantijas piekrastei, un Floridas pussalu. Meksika, ar tās garajām plakankalnēm, ūdenskritumiem galvenokārt rietumu reģionos, kaut gan austrumpiekrastes līdzenumos tās izstieptas līdz līcim.

Rietumu kalni ir sašķelti vidusdaļā, klinšainajos apgabalos un piekrastes apgabalos Kalifornijā, Oregonā un Vašingtonas štatā, ar Lielo Baseinu — apgabalos ar mazāku platību — starp tiem. Augstākā virsotne ir Denali Aļaskā.

Kopš 1931. gada Ragbi Ziemeļdakotā oficiāli uzskata par Ziemeļamerikas ģeogrāfisko centru. Atrašanās vieta ir atzīmēta ar 4,5 metrus augstu akmens obelisku.

Kontinenta galējie punkti ir:
 ziemeļu — Kaffeklubenas sala Grenlandes ziemeļu piekrastē,
 dienvidu — Kokosa sala Klusajā okeāna,
 rietumu — Vrangeļa rags Aleutu salās,
 austrumu — Ziemeļaustrumu rags Grenlandē.

Kontinentālās daļas galējie punkti ir:
 ziemeļu — Zenīta rags Būtijas pussalas ziemeļu galā,
 dienvidu — Marjato rags Panamā,
 rietumu — Velsas Prinča rags Aļaskā,
 austrumu — Sentčārlza rags Labradorā.

 Klimats 
Klimatu visvairāk iespaido meridionāli izvietotās kalnu grēdas un aukstās straumes kontinenta piekrastē. Kordiljeru dēļ Klusā okeāna ietekme izpaužas tikai rietumu piekrastē. Atlantijas okeāns iespaido plašu Ziemeļamerikas teritoriju līdz pat Kordiljeriem. Aukstās gaisa masas no ziemeļiem brīvi plūst virs līdzenumiem un nokļūst tālu dienvidos.

Ziemeļamerikas vidieni pastāvīgi apdraud postoši virpuļviesuļi - tornado. Tie veidojas, siltajām, mitrajām Atlantijas okeāna gaisa masām sastopoties ar auksto gaisu no Ziemeļu Ledus okeāna. Vēja ātrums var pārsniegt 100 m/s. Gaisa virpulis spēj pacelt un aiznest automobiļus, sagraut ēkas.

Savukārt Meksikas līcī un Karību jūrā bieži plosās tropiskie cikloni - taifūni. Tie saceļ ļoti augstus viļņus, kas noposta piekrasti, un atnes stipras lietusgāzes.

Ziemeļamerikas klimats un daba ir ļoti daudzveidīgi, jo kontinents ir izstiepts gan ziemeļu - dienvidu, gan austrumu - rietumu virzienā.

 Reģionālais un politiskais iedalījums 
Kontinentā ir trīs lielas valstis: Kanāda (tai pieder dažas lielas salas Ziemeļamerikas krastos, ieskaitot Vankūveras salu un Karalienes Šarlotes salas rietumos, Prinča Edvarda salu, Ņūfaundlendu un Keipbretonas salu austrumos, un Elsmīra salu, Bafina salu, un Viktorijas salu ziemeļos Kanādas arktiskajā arhipelāgā); Meksika (ieskaitot Reviljahihedo arhipelāgu un salīdzinoši mazākas salas tuvāk piekrastei); un lielākā daļa Amerikas Savienoto Valstu (ieskaitot Aleutu salas, Aļasku, bet ne ASV Havaju štatu, kas atrodas Klusajā okeānā).

Kontinenta galējajās dienvidu daļās, relatīvi mazajā apgabalā sauktā par Centrālameriku, ir valstis: Beliza, Kostarika, Salvadora, Gvatemala, Hondurasa, Nikaragva un Panama.

Amerikas Savienotās Valstis un Kanādu dažreiz dēvē par Angloameriku, kamēr pārējo Ziemeļameriku (neieskaitot Grenlandi un dažas salas) un Dienvidameriku — par Latīņameriku.

Apzīmējums "Ziemeļamerika" tiek lietots arī citur, ne tikai ģeogrāfijā, tas var nozīmēt dažādas lietas dažādiem cilvēkiem. Daudziem ASV amerikāņiem un kanādiešiem apzīmējums ir tikai vispārīgā lietošanā, tiek bieži lietots, lai apzīmētu tikai "tikai Amerikas Savienotās Valstis un Kanādu", neietverot Meksiku un Centrālamerikas valstis, ja vien kontekstā tas nav skaidri pateikts, tām arī jābūt iekļautām (piemēram, specifiski attiecībā uz Meksiku, kad runāts tiek par NAFTA). Tas ir kultūras un ekonomikas aspektu dēļ, jo ASV un Kanāda ir daudz līdzīgākas viena otrai, salīdzinot ar pārējām Ziemeļamerikas valstīm. Meksikāņi tomēr apzinās, ka ir Ziemeļamerikas daļa un un vēlas tikt uzskatīti par tās daļu. Bet Centrālamerikas iedzīvotāji lielākoties neiebilst, ka viņus dēvē par centrālamerikāņiem.

Dienvidaustrumos kontinenta malā atrodas salu ķēdes, teritorijas sauktas par Antiļu vai Karību salām, kas ietver:

 Angilju (Britu kolonija)
 Antigvu un Barbudu
 Arubu (Nīderlandes daļa)
 ASV Virdžīnas (ASV teritorija)
 Bahamu Salas
 Barbadosu
 Britu Virdžīnas (Britu kolonija)
 Dominiku 
 Dominikānu
 Grenādu
 Gvadelupu (Francijas daļa)
 Haiti
 Jamaiku
 Kaimanu Salas (Britu kolonija)
 Kubu
 Martiniku (Francijas daļa)
 Montserratu (Britu kolonija)
 Navasas salas (ASV teritorija)
 Nīderlandes Antiļu salas (Nīderlandes daļa)
 Puertoriko (ASV teritorija)
 Sentkitsu un Nevisu
 Sentlūsiju
 Seintvinsentu un Grenadīnas
 Trinidādu un Tobāgo
 Tērksu un Kaikosu (Britu kolonija)

Ziemeļamerikai tiek pieskaitīta arī Britu kolonija Bermudu salas, kas atrodas Atlantijas okeānā, kā arī Grenlande, kas ir Dānijas Karalistes daļa un lielākā sala pasaulē, un Senpjēra un Mikelona, atrodama pie Kanādas krastiem, pēdējā no Francijas teritorijām Amerikas ziemeļos.

 Valstu platība un iedzīvotāju skaits 

 Nosaukums Platība (km²) Iedzīvotāju skaits (aptuveni, 01.07.2002) Iedzīvotāju blīvums (iedz./km²) Amerikas Savienotās Valstis 9 629 091 280 562 489 29 Angilja (Lielbr.) 102 12 446 122 Antigva un Barbuda 443 67 448 152 Aruba (Nīd.) 193 70 441 365 ASV Virdžīnas (ASV) 352 123 498 351 Bahamu Salas 13 940 300 529 22 Barbadosa 431 276 607 642 Beliza 22 966 262 999 11 Bermudu salas (Lielbr.) 53 63 960 1200 Britu Virdžīnas (Lielbr.) 153 21 272 139 Dominika 754 70 158 93 Dominikāna 48 730 8 721 594 179 Grenlande (Dān.) 2 166 086 56 376 0,03 Grenāda 344 89 211 259 Gvadelupa (Fr.) 1780 435 739 245 Gvatemala 108 890 13 314 079 122 Haiti 27 750 7 063 722 255 Hondurasa 112 090 6 560 608 59 Jamaika 10 991 2 680 029 244 Kaimanu Salas (Lielbr.) 262 36 273 138 Kanāda 9 976 140 31 902 268 3,2 Kostarika 51 100 3 834 934 75 Kuba 110 860 11 224 321 101 Martinika (Fr.) 1100 422 277 384 Meksika 1 972 550 103 400 165 52 Montserrata (Lielbr.) 102 8437 83 Navasas sala (ASV) 5 0 n/a Nīderlandes Antiļas (Nīd.) 960 214 258 223 Nikaragva 129 494 5 023 818 39 Panama 78 200 2 882 329 37 Puertoriko (ASV) 9104 3 957 988 435 Salvadora 21 040 6 353 681 302 Sentkitsa un Nevisa 261 38 736 148 Sentlūsija 616 160 145 260 Senpjēra un Mikelona (Fr.) 242 6954 29 Sentvinsenta un Grenadīnas 389 116 394 299 Trinidāda un Tobāgo 5128 1 104 209 215 Tērksas un Kaikosas (Lielbr.) 430 18 738 44 Kopā 24 497 994 490 354 921 20,0

 Ārējās saites 

 https://web.archive.org/web/20060426171101/http://www.america-norte.com/america-norte-mapa.htm

Kategorija:Ziemeļamerika
Kategorija:Kontinenti
Kategorija:Pasaules iedalījums