Londona

Londona () ir Apvienotās Karalistes galvaspilsēta pie Temzas upes Anglijas dienvidaustrumos. Ar vairāk kā astoņiem miljoniem iedzīvotāju tā ir lielākā pilsēta Lielbritānijā un trešā lielākā pilsēta Eiropā aiz Maskavas un Stambulas. Iedzīvotāju ziņā Londona ir 19. lielākā pilsēta pasaulē pēc iedzīvotāju skaita. Londona ir 4. vietā pasaulē pēc pilsētā dzīvojošajiem miljardieriem un 2012. gadā ir atzīta par desmito dārgāko pilsētu pasaulē.

Jau vairākus gadsimtus Londona ir viens no svarīgākajiem pasaules tirdzniecības, finanšu, politikas,kultūras un tūrisma centriem. Londona tiek uzskatīta par pasaules kultūras galvaspilsētu. Tā ir pasaulē visvairāk tūristu apmeklētā pilsēta pasaulē (mērot pēc tūristu skaita), un ar pasaulē lielāko lidostu sistēmu (mērot pēc pasažieru skaita). 2012. gadā Londona kļuva par pirmo pilsētu pasaulē, kurā norisinājās trešo reizi vasaras Olimpiskās spēles. Londonā saražo 20% no Apvienotās Karalistes IKP.

 Vēsture 
Londonu ir dibinājuši romieši ap 43. gadu, kad imperators Klaudijs iebruka Britānijas salā. Pilsētas romiešu nosaukums bija Londinium, un nosaukuma izcelsme ir neskaidra. Pēc kāda laika Londona kļuva par romiešu Britānijas provinces galvaspilsētu (pirmā galvaspilsēta bija Kolčestera). Ap 410. gadu romiešu vara beidzās, jo leģioni tika evakuēti no Britānijas, un pilsoņiem pašiem bija jāaizstāvas pret iebrucējiem.
Ap 5. gadsimta vidu pilsētu bija pametuši iedzīvotāji, tomēr mūri bija saglabājušies. Pilsēta atkal tika apdzīvota anglosakšu karaļa Alfrēda Lielā laikā. Tomēr līdz pat 12. gadsimtam Londona nebija Anglijas galvaspilsēta (tā bija — Vinčestera), tomēr tā bija Anglijas lielākā pilsēta. 14. gadsimta sākumā Londonā bija jau 100 tūkstoši iedzīvotāju.

Drīz pēc tam, kad Viljams Iekarotājs pakļāva Angliju, Londona kļuva par Anglijas galvaspilsētu, un pilsēta sāka attīstīties visai strauji. 1381. gadā Vota Tailera sacelšanās dalībnieki ieņēma pilsētu.

Tjudoru laikā pilsēta vienmērīgi attīstījās, kļūstot par ievērojamu tirdzniecības centru. Reformācija Londonā pagāja salīdzinoši mierīgi, karalim izdodot rīkojumu, ka visa katoļu baznīcas manta pieder karalim (tajā laikā vairāk kā puse no Londonas ēkām bija klosteri, baznīcas un citas reliģiskas celtnes). 16. gadsimta beigās Londonā darbojās Viljams Šekspīrs. 17. gadsimta sākumā Londonas iedzīvotāju skaits bija 225 tūkstoši.

1642. gadā, sākoties Anglijas pilsoņu karam, Londonas pilsēta bija parlamenta aizstāvju pusē. 1666. gadā notika Londonas Lielais ugunsgrēks, kurš nopostīja 60% no pilsētas. Turpmāko 10 gadu laikā pilsēta tika atjaunota Kristofera Rena vadībā.
17. gadsimta beigās Londona kļuva par pasaules finanšu centru, nodibinoties Anglijas bankai, Loida apdrošināšanas tirgum un Britu Austrumindijas kompānijai.

Londonai kļūstot par Britu impērijas centru, tās lielums un ietekme pieauga vairākkārt. 19. gadsimta sākuma Londonas iedzīvotāju skaits pārsniedza 1 miljonu un tā kļuva par lielāko pilsētu pasaulē. Rūpniecības revolūcija vēl vairāk paātrināja pilsētas izaugsmi. 1863. gadā Londonā tika atklāts pasaulē pirmais metro.

1939. gadā Londonas iedzīvotāju skaits sasniedza 8,6 miljonus (mūsdienās tas ir mazāks). Tā kā dzīvokļu apkurei izmantoja akmeņogles, viena no pilsētas vizītkartēm bija Londonas migla, īstenībā — smogs.

Otrā pasaules kara laikā Londonu bombardēja vācu aviācija, un bojā gāja ap 35 000 iedzīvotāju.https://web.archive.org/web/20170430155359/http://www.nationalgeographic.com.au/history/bomb-damage-maps-reveal-londons-world-war-ii-devastation.aspx 1948. gadā Londonā notika vasaras olimpiskās spēles.

No 1970. līdz 1990. gadiem Londonā notika vairāki Īru republikāņu armijas kaujinieku terorisma akti, bet 2005. gada 7. jūlijā notika vairāki islāmistu terorakti Londonas metro un autobusā.

 Ģeogrāfija 
Londona ir Lielbritānijas lielākā pilsēta pēc teritorijas un Anglijas galvaspilsēta. Londonas platība ir 1 570 km2 ar vairāk kā astoņiem miljoniem iedzīvotāju. Cauri pilsētai plūst Temza, kurai vēsturiski ir bijusi liela ietekme uz pilsētas attīstību. Daudzus gadsimtus vienīgais tilts pār Temzu netālu no pilsētas bija Londonas tilts, tāpēc lielākoties galvenā apbūve bija netālu no tilta.

 Klimats 
Londonas klimats lielākoties ir tāds pats kā citur Lielbritānijā ar vēsām vasarām un maigām ziemām. Pilsēta atrodas mērenajā klimata joslā. Vidēji ziemā dienas laikā temperatūra nav zemāka par +8 °C, un nepārsniedz ne vairāk kā +16 °C. Zemākā temperatūra Londonā ir reģistrēta 1987. gada janvārī, kad gaisa temperatūra noslīdēja līdz -7.5 °C. Nakts laikā gaisa temperatūra ziemā parasti svārstās sākot no -10 °C līdz -13 °C.Vasarā vidējā gaisa temperatūra dienā ir apmēram ap 23 °C. Augstākā temperatūra Londonā ir sasniegusi 38.1 °C.
Vidēji saulains laiks Londonā ir vairāk kā 1600 stundas gadā.

 Administratīvais iedalījums 
Londona ir sadalīta 32 apkaimēs, ko dēvē par Londonas boro, un Londonas Sitijā. 13 no Londonas apkaimēm un Londonas Sitija ietilpst tā saucamajā Iekšējā Londonā, teritorijā, kas veidoja Londonas grāfisti līdz 1965. gadām, bet pārējie — Ārējā Londonā.

Londonas Sitija jeb vienkārši Sitija ir administratīvā vienība ar īpašu statusu, kas ietver sevī agrāko viduslaiku Londonu (nosaukums "Sitija" nozīmē "pilsēta", tātad pati Londonas pilsēta). Londonai vistuvākā apdzīvotā vieta tolaik bija Vestminsteras pilsēta, kas ar laiku saplūda ar pašu Londonu un tagad veido Londonas apkaimi ar šādu pašu nosaukumu. Gadsimtu gaitā, Londonai izplešoties, arvien vairāk apdzīvotu vietu tika iekļautas pilsētā.

 Londonas Sitija
Vestminstera
Kensingtona un Čelsi
Hemersmita un Fulema
Vondsvērta
Lembeta
Sautvorka
Tauerhemletsa
Hekni
Izlingtona
Kemdena
Brenta
Īlinga
Haunslova
Ričmonda pie Temzas
Kingstona pie Temzas
Mērtona Attēls:LondonNumbered.png Satona
Kroidona
Bromli
Lūišema
Griniča
Beksli
Heiveringa
Bārkinga un Degenema
Redbridža
Ņūema
Voltemforesta
Heringeja
Enfīlda
Bārneta
Herova
Hilingdona

 Iedzīvotāji 
19. un 20. gadsimtā pieaugot industrializācijai strauji sāka pieaugt Londonas iedzīvotāju skaits. 1925. gadā Londona pārspēja Ņujorku pēc iedzīvotāju skaita. Pirms Otrā pasaules kara iedzīvotāju skaits bija pieaudzis līdz gandrīz deviņiem miljoniem. Pēc Otrā pasaules kara iedzīvotāju skaits samazinājās līdz septiņiem miljoniem. Londona bija visvairāk apdzīvotā pilsēta Eiropas Savienībā un otrā visblīvāk apdzīvotā pilsēta Eiropā, neskaitot Stambulu. Laika posmā no 1991-2001 gadam pilsētā ieradās vairāk kā 726 000 imigrantu.

Iedzīvotāju ziņā Londona ir 19. lielākā pilsēta pasaulē pēc iedzīvotāju skaita. Londona ir 4. vietā pasaulē pēc pilsētā dzīvojošajiem miljardieriem un 2012. gadā ir atzīta par desmito dārgāko pilsētu pasaulē. Londonas pilsētas teritorijā runā vairāk kā 300 valodās, pārsniedzot vismaz 10 000 iedzīvotājus no katras valodas saimes.

 Etniskais sastāvs 
 Etniskās grupasIedzīvotāju skaits Londonā % iedzīvotāju skaits Londonā Baltie 4 887 435 59,8 Angļi 3 669 284 44,9 Īri 175 974 2,2 Īru nomadi (Irish Travellers) 8 196 0,1 Cittautības baltie (poļi, franči, itāļi, vācieši, rumāņi, portugāļi, lietuvieši, spāņi u.c.)  1 033 981 12,6

 Etniskās grupasIedzīvotāju skaits Londonā % iedzīvotāju skaits Londonā Jauktie 405 279 5 Baltie un melnie 184 904 2,3 Baltie un aziāti 101 500 1,2 Cittautības jauktie 118 875 1,5

 Etniskās grupasIedzīvotāju skaits Londonā % iedzīvotāju skaits Londonā Aziāti 1 511 546 18.4 Indieši 542 857 6,6 Pakistāņi 223 797 2,7 Bangladesieši 222 127 2,7 Ķīnieši 124 250 1,5 Cittautības aziāti  398 515 4,9

 Etniskās grupasIedzīvotāju skaits Londonā % iedzīvotāju skaits Londonā Melnie 405 279 5 Afrikāņi  573 931 7 No Karību salām 101 500 1,2 Cittautības melnie 170 112 2,1

 Etniskās grupasIedzīvotāju skaits Londonā % iedzīvotāju skaits Londonā Citas rases 281 041 3,4 Arābi 106 020  1,3 Cittautības 175 021 2.1

 Iedzīvotāju skaita dinamika 
 Gads  Aptuvensiedzīvotājuskaits  Gads  Aptuvensiedzīvotājuskaits 50  5—10tūkst.   1801   959 tūkst. 140   45—60 tūkst.  1831   1,655 milj. 300   10—20 tūkst.  1851   2,363 milj. 400   mazāk par 5 tūkst.  1891   5,572 milj. 500   Daži simti   1901   6,507 milj. 700   Daži tūkstoši   1911   7,161 milj. 900   Daži tūkstoši   1921   7,387 milj. 1000   5—10 tūkst.  1931   8,110 milj. 1100   10—20 tūkst.  1939   8,615 milj. 1300   50—100 tūkst.  1951   8,197 milj. 1350   25—50 tūkst.  1961   7,993 milj. 1500   50—75 tūkst.  1971   7,453 milj. 1600   200 tūkst.  1981   6,805 milj. 1650   350 tūkst.  1991   6,829 milj. 1700   550 tūkst.  2001   7,322 milj. 1750   700 tūkst.  2003   7,388 milj.

 Ievērojamākās vietas 
Parlamenta ēka un Bigbens|thumb|250px

 Parlamenta ēka (ieskaitot Bigbenu)
 Vestminsteras abatija
 Bakingemas pils
 Tauers
 Tauera tilts
 Svētā Pāvila katedrāle
 Trafalgaras laukums
 Karaliskā Griničas observatorija
 Šekspīra teātris
 Alberta halle
 Britu muzejs
 Dabas vēstures muzejs
 Šerloka Holmsa muzejs
 Tiso kundzes Vaska figūru muzejs
 "Londonas Acs"
 Vinzoras pils (piepilsētā)
 Impērijas kara muzejs

 Kultūra 
Londonā četras reizes ir norisinājies Eirovīzijas dziesmu konkurss 1960., 1963., 1968. un 1977. gadā.

 Sports 
 Olimpiskās spēles 
Londonā ir norisinājušās trīs Olimpiskās spēles- 1908., 1948. un 2012. gadā. 2005. gada vasarā Londona tika izvēlēta par 2012. gada vasaras olimpisko spēļu norises vietu, kļūstot par pirmo pilsētu, kas Olimpiskās spēles rīkojusi trīs reizes.

Kopumā 2012. gada Olimpiskajās spēlēs izcīnīja 962 medaļas no tām 302 zelta medaļas un 304 sudraba medaļas, 356 bronzas medaļas. Visvairāk medaļas izcīnīja ASV (104 medaļas), Ķīna (88 medaļas) un Lielbritānija (65 medaļas).

 Futbols 
300px|thumb|Londonas futbola klubu atrašanās vietas Londonā. Sarkanā krāsā ir Premjerlīgas futbola klubi, zilā — pārējie

Londonā viennozīmīgi populārākais sporta veids ir futbols. Premjerlīgā piedalās 5 futbola klubi no Londonas: Arsenal FC, Chelsea, Crystal Palace F.C., Tottenham Hotspur un West Ham United. Zemākajās līgās spēlē vēl seši futbola klubi: Barnet, Brentford, Fulham, Leyton Orient, Millwall F.C., Charlton Athletic, un Queens Park Rangers. Ir arī vairāki futbola klubi, kuri nespēlē Anglijas augstākajās futbola divīzijās.

 Teniss 
Londonā notiek arī Vimbldonas tenisa čempionāts, kas ir viens no četriem Grand Slam turnīriem.

 Transports 
 Metro 

Londonā ir pasaulē lielākā un vecākā metro sistēma — tā tika atklāta 1863. gadā. Pašlaik Londonas metro sistēmā ir 270 stacijas. Londonas metro sistēmā ir 11 līnijas, kuru kopgarums ir 402 kilometri. Šis ir, iespējams, vieglākais un ātrākais veids kā pārvietoties pa Londonas centru.

 Autobusi 
Londonā ir aptuveni 700 autobusu maršruti, kuri katru dienu apkalpo aptuveni 6 miljonus pasažieru. Savulaik par Londonas simbolu bija kļuvis Routemaster autobuss, bet laika gaitā no 2003. līdz 2005. gadam to no aprites izņēma un pašlaik Londonā šādi autobusi kursē tikai 9. un 15. maršrutā.

 Aviosatiksme 
Londonas pasažieru un kravas plūsmu apkalpo 10 lidostas, no kurām lielākā ir Hītrovas lidosta, kas ir arī lielākā lidosta Eiropā. Regulārie reisi tiek veikti arī no Getvikas lidostas, Stanstedas lidostas, Lūtonas lidostas, Sitijas lidostas, Lidas lidostas un Sautendas lidostas. Biginhilas lidosta un Oksfordas lidosta tiek izmantotas vispārējai aviācijai un treniņlidojumiem. Pilsētai tuvākā ir Sitijas lidosta, kas no centra atrodas aptuveni 10 kilometru attālumā.

 Cilvēki 

 Skatīt arī 

 Londonas Hītrovas Lidosta
 Londonas sastrēgumu maksa
 Svētā Pāvila katedrāle
 The Crystal Palace

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Anglijas pilsētas
Kategorija:Eiropas galvaspilsētas
Kategorija:Olimpisko spēļu mājvietas

Kategorija:Anglijas reģioni
Kategorija:Anglijas ceremoniālās grāfistes
Kategorija:Olimpiskās norises vietas vieglatlētikā