Ļvivas apgabals

Ļvivas apgabals () ir viens no Ukrainas apgabaliem. Tas robežojas ar Aizkarpatu apgabalu dienvidrietumos, Ivanofrankivskas un Ternopiļas apgabaliem dienvidaustrumos, Rivnes un Volīnijas apgabaliem ziemeļaustrumos, kā arī ar Polijas Ļubļinas un Piekarpatu voejvodistēm ziemeļrietumos.

 Vēsture 

Atrazdamies stratēģiskā vietā Karpatu priekškalnēs, Ļvivas apgabala teritorija, kas atrodas vēsturiskajā Galīcijas novadā, daudzkārt mainījusi valstisko piederību.

9. gadsimta beigās ietilpa Lielmorāvijas valstī, vēlāk Kijivas Krievzemes sastāvā. 898. gadā to ieņēma maģāri, bet 902. gadā — Polija. Turpmāk apgabala teritorija bija strīdus objekts starp Poliju un Kijivas Krievzemi, vairākkārt mainot īpašniekus. No 1140. līdz 1199. gadam apgabala teritorija ietilpa Kijivas Krievzemē ietilpstošā Galīcijas kņaziste ar galvaspilsētu Galičā. 1199. gadā Galīcijas kņazisti apvienojot ar Volīnijas kņazisti, tika izveidota Galīcijas-Volīnijas kņaziste, kas 13. gadsimta otrajā pusē kļuva par karalisti. 1392. gadā Galīcijas-Volīnijas teritoriju savā starpā sadalīja Polijas un Lietuvas valdnieki.

Pēc Pirmās Polijas dalīšanas (1772. gadā) apgabala teritorija nokļuva Svētā Romas impērijas sastāvā esošās Austrijas karalistes, vēlāk Austrijas Impērijas un Austroungārijas sastāvā. Pēc Pirmās pasaules kara par kontroli pār apgabala teritoriju karoja Polija un Rietumukrainas Tautas Republika. Apgabala teritorija tika iekļauta jaunizveidotajā Polijas valstī.

1939. gadā, pēc Polijas okupācijas, ko veica PSRS un Trešais reihs, apgabala teritorija kopā ar citiem tuvējiem rajoniem tika pievienota PSRS un ietilpa Ukrainas PSR sastāvā. Kara laikā šeit notika savstarpējas cīņas starp ukraiņu un poļu nacionālistiem, kas izvērtās poļu civiliedzīvotāju iznīcināšanā no ukraiņu nacionālistu puses. Apgabala ebreju minoritāte tika iznīcināta holokaustā. Pēc Otrā pasaules kara beigām notika poļu izceļošana un izvešana no Ukrainas PSR uz Poliju un ukraiņu pārvietošanās no Polijas uz Ukrainu. Apgabala teritorija atradās PSRS sastāvā līdz neatkarīgās Ukrainas izveidei 1991. gadā.

 Administratīvais iedalījums 
Līdz 2020. gadam apgabalā ietilpa 9 apgabala nozīmes pilsētas — Borislava, Drohobiča, Ļviva, Moršina, Novijrozdila, Sambira, Strija, Šepticka, Truskaveca, kā arī 20 rajoni — Brodu rajons, Buskas rajons, Drohobičas rajons, Horodokas rajons, Javorivas rajons, Kamjankas-Buzkas rajons, Mikolajivas rajons, Mostiskas rajons, Peremišļanu rajons, Pustomitu rajons, Radehivas rajons, Sambiras rajons, Skoles rajons, Sokaļas rajons, Starijsambiras rajons, Strijas rajons, Turkas rajons, Zoločivas rajons, Židačivas rajons, Žovkvas rajons.

Kopš 2020. gada 17. jūlija apgabalā iepriekšējo 20 rajonu un 9 apgabala pakļautības pilsētu vietā ir izveidoti septiņi rajoni: Šeptickas rajons, Drohobičas rajons, Javorivas rajons, Ļvivas rajons, Sambiras rajons, Strijas rajons un Zoločivas rajons; bijušās apgabala nozīmes pilsētas iekļautas rajonu sastāvā.

 Pilsētas 

Apgabalā ir 44 pilsētas:

Trekninātas — rajonu centri.

 20px Ļviva — 755 994 iedz.
 20px Drohobiča — 77 624 iedz.
 20px Šepticka — 68 308 iedz.
 20px Strija — 60 112 iedz.
 20px Borislava — 35 040 iedz.
 20px Sambira — 35 002 iedz.
 20px Truskaveca — 29 583 iedz.
 20px Novijrozdila — 28 836 iedz.
 20px Novojavorivska — 28 807 iedz.
 20px Sokaļa — 25 145 iedz.
 20px Zoločiva — 23 900 iedz.
 20px Brodi — 23 752 iedz.
 20px Stebnika — 21 113 iedz.
 20px Horodoka — 15 825 iedz.
 20px Vinniki — 15 723 iedz.
 20px Mikolajiva — 14 824 iedz.
 20px Žovkva — 13 455 iedz.
 20px Javoriva — 12 948 iedz.
 20px Sosņivka — 11 588 iedz.
 20px Židačiva — 11 204 iedz.
 20px Mostiska — 11 000 iedz.
 20px Kamjanka-Buzka — 10 921 iedz. 20px Dubļani — 10 795 iedz.
 20px Hodoriva — 9 990 iedz.
 20px Radehiva — 9 463 iedz.
 20px Pustomiti — 9 016 iedz.
 20px Buska — 8 355 iedz.
 20px Rava-Ruska — 8 328 iedz.
 20px Turka — 7 114 iedz.
 20px Peremišļani — 6 918 iedz.
 20px Sudova Višņa — 6 434 iedz.
 20px Skole — 6 269 iedz.
 20px Starijsambira — 6 266 iedz.
 20px Moršina — 6 037 iedz.
 20px Veliki Mosti — 6 034 iedz.
 20px Rudki — 5 408 iedz.
 20px Dobromiļa — 4 537 iedz.
 20px Hiriva — 4 106 iedz.
 20px Novijkaliņiva — 4 070 iedz.
 20px Komarno — 3 884 iedz.
 20px Bibrka — 3 781 iedz.
 20px Hliņani — 3 242 iedz.
 20px Belza — 2 359 iedz.
 20px Uhņiva — 1 008 iedz.

 Karte 

 Ārējās saites 

Kategorija:Ukrainas apgabali