Rumānija

Rumānija () ir pusprezidentāla, unitāra valsts Centrāleiropas dienvidaustrumos. Tā atrodas Balkānu pussalas ziemeļos, Donavas upes lejtecē. Daļu Rumānijas apjož Karpatu kalni, dienvidaustrumos tai ir pieeja pie Melnās jūras. Ziemeļos tā robežojas ar Ukrainu, austrumos ar Moldovu (), dienvidos ar Bulgāriju, bet rietumos ar Serbiju un Ungāriju. Rumānijas galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Bukareste, kurā dzīvo gandrīz divi miljoni iedzīvotāju. Rumānija ir devītā lielākā ES valsts pēc teritorijas un sestā lielākā iedzīvotāju skaita ziņā.

Rumānija ir NATO, Eiropas Savienības un Šengenas zonas dalībvalsts, arī Frankofonijas valstu locekle. Viena no Transilvānijas pilsētām Sibiu 2007. gadā tika izvēlēta par Eiropas kultūras galvaspilsētu.

 Nosaukums 
Rumānijas nosaukums cēlies no "român" (vecā stilā "rumân"), kas nozīmē — cilvēks, vīrs. Vārda nozīme cēlusies no latīņu "romanus", Romas pilsonis, kas Romas impērijas beigās tika attiecināts uz visiem tās brīvajiem iedzīvotājiem. Fakts, ka rumāņi sevi sauc par "romiešiem", pirmo reizi rakstos minēts 16. gadsimtā itāļu ceļotāju Transilvānijas, Moldāvijas un Valahijas aprakstos.

 Vēsture 

Modernā Rumānija sāka veidoties 1859. gadā, kad apvienojās Osmaņu pakļautībā esošās Moldāvijas un Valahijas () kņazistes. Rumānijas Karalistes neatkarība no Osmaņu impērijas tika pasludināta 1877. gada 9. maijā, bet starptautiski to atzina 1878. gada Berlīnes kongress.

Rumānijas robežas turpmākajās desmitgadēs ievērojami mainījās, un pašreizējās robežas tā ieguva tikai pēc Otrā pasaules kara beigām. Pēc Pirmā pasaules kara Rumānijas Karalistei pievienoja Transilvāniju, Bukovinu un Besarābiju. 1940. gada vasarā Besarābiju un daļu Bukovinas (mūsdienu Moldovas republiku un Ukrainas Čerņivcu apgabalu) pēc ultimāta iesniegšanas okupēja Padomju Savienība, bet Transilvāniju pēc Vācijas spiediena atdeva Ungārijai. Otrā pasaules kara laikā rumāņu karaspēks atguva Besarābiju un iekaroja arī PSRS teritorijas Dņestras upes austrumu krastā, t.sk. Odesas pilsētu. Pēc kara Rumāniju ieņēma PSRS karaspēks, karalis tika gāzts un izveidota sociālistiska republika, kas kopš 60. gadu vidus ieturēja no Maskavas neatkarīgu politiku.

Pēc Dzelzs priekškara krišanas 1989. gadā un tautas revolūcijas pret Čaušesku diktatūru, Rumānijā tika uzsāktas politiskas un ekonomiskas reformas, kas ļāva tai 2004. gadā pievienoties NATO un  arī Eiropas Savienībai.

 Politika 
2024. gada decembra parlamenta vēlēšanās uzvarēja mēreni kreisā sociāldemokrātu partija (22%), nomainot pie varas vēlēšanās palikušo trešo mēreni labējo nacionālliberāļu partiju (13%). Otro vietu ieguva labēji prokrieviskā Alianse par rumāņu vienotību (18%). Ceturtie bija mēreni labējā Rumānijas glābšanas savienība (12%).

Nedēļu pirms tam notika prezidenta vēlēšanas, kuru pirmajā kārtā negaidīti uzvarēja no Alianses atšķēlies radikāli labējais kandidāts Kelins Džordžesku (23%), kurš savu kampaņu veica galvenokārt Tiktokā. Tas izsauca pārējo partiju iebildumus un apvainojumus ap 25 000 apmaksātu viltus kontu radīšanā šajā platformā,Presidency.ro.  un Rumānijas Satversmes tiesa nolēma atcelt prezidenta vēlēšanu rezultātus, motivējot to ar uzvarētāja kampaņas finansu pārkāpumiem un ārvalstu iejaukšanos vēlēšanu procesā, un nozīmējot jaunu vēlēšanu pirmo kārtu 2025. gada 23. martā. EP tiesiskās demokrātijas komisija ("Venēcijas komisija") kritizēja šo lēmumu par tā detaļu slepenību, kas nepieļauj pārbaudīt ārvalstu iejaukšanās notikšanu.

 Dabas resursi 
Lielāko daļu rūpniecībai nepieciešamo izejvielu valsts importē. Kādreiz nozīmīgākie naftas un dabas gāzes krājumi strauji samazinās. Rumānijas galvenā dabas bagātība ir auglīga augsne un krāčainās upes, kuras izmanto elektroenerģijas ražošanā. Valstī ir svina, cinka rūdas un sēra atradnes. Vairākumu eksportam paredzētās produkcijas izved caur valsts lielāko ostu — Konstancu.

 Demogrāfija 
2011. gadā Rumānijā dzīvoja aptuveni 20,12 miljoni iedzīvotāju, no kuriem 88,9% bija rumāņi. Lielākās etniskās minoritātes ir ungāri vai sēkeji (6,5%) un čigāni (3,3%). Ungāri ir vairākums Hargitas un Kovasnas apgabalos.

86,5% Rumānijas iedzīvotāju ir pareizticīgie, 6,9% protestanti un 4,6% katoļi.

 Skatīt arī 
 Rumānijas pilsētu uzskaitījums
 Rumānijas parlaments

 Atsauces un piezīmes 

 Ārējās saites 


Kategorija:Eiropas valstis