Krasnodara

Krasnodara () ir pilsēta Krievijas Federācijas Eiropas daļas dienvidos pie Kubaņas upes. Krasnodaras novada administratīvais centrs. Kubaņas reģiona vēsturiskais centrs. Kubaņas kazaku galvenais centrs.

Pašlaik Krasnodara ir viens no lielākajiem Krievijas ekonomiskajiem centriem. Tā ir viena no visstraujāk augošajām Krievijas pilsētām un devītā visstraujāk augošā pilsēta Eiropā. Tomēr atšķirībā no lielākās daļas lielo pilsētu, Krasnodaras ekonomika ir postindustriāla. Tās pamatā galvenokārt ir pakalpojumu nozare.

Pilsētas iedzīvotāju skaits ir 1 154 885 (2025. gadā), tā ir 10. lielākā pilsēta Krievijā. Krasnodaras aglomerācijā dzīvo 1 728 678 cilvēki (2023. gadā), kas ir 8. lielākā aglomerācija valstī.

 Vēsture 
Līdz 18. gadsimta beigām tagadējā Krasnodaras apkaime piederēja Krimas hanistei, kas pēc Kičikkainardžas līguma parakstīšanas kļuva par Krievijas Impērijas vasaļvalsti. 1783. gadā Krievijas Impērijas karaspēks bez kara pieteikšanas okupēja Krimas hanisti. 1783. gada 8. aprīlī Krievijas ķeizariene Katrīna II Lielā izdeva manifestu, kurā pasludināja, ka Krima, Tamaņa un Kubaņa ir pievienotas Krievijas Impērijai.

Pilsētas pirmsākumi meklējami pēc krievu uzvaras Krievu—turku karā 1793. gadā, kad Kubaņas upes krastā uz Osmaņu impērijai piederošās Čerkesijas robežas tika uzbūvēts Jekaterinodaras (‘Katrīnas dāvanas’) cietoksnis. 19. gadsimta 1. pusē Jekaterinodara kļuva par rosīgu kazaku pilsētu. Kopš 1888. gada pilsētā dzīvoja apmēram 45 000 cilvēku, tā bija svarīgs tirdzniecības centrs Dienvidkrievijā. 1897. gadā pilsētā tika atklāts obelisks par godu Kubaņas kazaku 200 gadu valdīšanai Jekaterinodarā.

Krievijas pilsoņu kara laikā pilsēta vairākas reizes nonāca gan balto, gan sarkano rokās. Daudzi Kubaņas kazaki atbalstīja balto kustību un cīnījās pret boļševikiem.

Otrā pasaules kara laikā Krasnodaru no 1942. gada 12. augusta līdz 1943. gada 12. februārim okupēja vācu karaspēks. Ilgstošu kauju laikā pilsētai tika nodarīti ievērojami postījumi. Pēc kara pilsēta tika rekonstruēta un uzbūvēta no jauna.

20. gadsimta 70.-80. gados pilsētas nomalē tika masveidā attīstīti rajoni, kas sastāv no standarta paneļu māju sērijām. 1973. gadā Krasnodaras dienvidaustrumu daļā tika uzbūvēta Krasnodaras ūdenskrātuve, lai nodrošinātu ražošanas un meliorācijas darbību izpildi.

Kopš 90. gadu sākuma daudzām pilsētas ielām tika atgriezti to iepriekšējie nosaukumi. 2004. gadā pilsētai tika pievienotas Kalininas un Paškovskas ciemati. Krasnodaras iedzīvotāju skaita pieaugums galvenokārt ir saistīts ar migrācijas procesiem.

 Administratīvais iedalījums 
Krasnodaras pilsēta ir sadalīta 4 iekšpilsētas (administratīvajos) apriņķos, kuru pakļautībā ir 5 lauku apriņķi, kuros ietilpst 29 lauku apdzīvotas vietas.
KarteApriņkisPlatība,
km²Iedzīvotāju skaits (2022)left|frameless|120x120pxRietumu22↗199 511frameless|120x120pxKarasuņas152↗306 131frameless|120x120pxPiekubaņas474↗404 884left|frameless|120x120pxCentrālais28,5↗188 818

 Krasnodaras aglomerācija 
Krasnodaras aglomerācija ilgu laiku bija viena no nedaudzajām miljonu aglomerācijām Krievijā, kurā bija pilsēta, kas nebija miljonu  pilsēta. Aglomerācijas iedzīvotāju skaits tuvojas pusotram miljonam. Krasnodaras aglomerācija ir starpreģionāla, tajā ietilpst vairākas gan Krasnodaras novada, gan Adigejas Republikas teritorijas.

 Iedzīvotāji 
+Iedzīvotāju skaits185618971913191419231926193119371939195619591962890065 606102 000102 200144 327158 460170 059168 135203 806271 000313 110354 000196719701973197519761979198219851986198719891990407 000464 147505 000535 000535 000560 438588 000602 000603 000623 000620 516626 000199119921993199419951996199719981999200020012002631 000635 000636 000638 000645 000647 000650 000647 400643 400639 000634 700646 175200320042005200620072008200920102011201220132014646 200719 400715 400710 400709 000709 800710 686744 995744 900763 899784 048805 6802015201620172018201920202021202320242025829 677853 848881 476899 541918 145932 6291 099 3441 121 2911 138 6541 154 885
Saskaņā ar 2020. gada tautas skaitīšanas rezultātiem pilsētā dzīvoja šādu tautību pārstāvji — krievi (86,82 %), armēņi (1,88 %), ukraiņi (0,51 %), adigi (0,35 %) un citi.

 Izglītība 
Krasnodara ir nozīmīgs izglītības centrs. Pilsētā atrodas 15 ģimnāzijas, 5 liceji, 110 vispārizglītojošās un 20 specializētās skolas, kā arī 7 nevalstiskie liceji un skolas.

Pilsētā atrodas vairākās augstākās izglītības iestādes, tostarp:

 Kubaņas Valsts universitāte;
 Kubaņas Valsts Tehnoloģiskā universitāte;
 Kubaņas Valsts Agrārā universitāte;
 Kubaņas Valsts Medicīnas universitāte;
 Krasnodaras Valsts Kultūras institūts;
 Kubaņas Valsts fiziskās kultūras, sporta un tūrisma universitāte;
 Krievijas Federācijas Iekšlietu ministrijas Krasnodaras Universitāte;

 Ekoloģija 
Vides situāciju Krasnodarā pētnieki raksturo kā saspringtu. Īpaši aktuāla ir atmosfēras piesārņojuma problēma, ko rada autotransports. Pilsētas teritorijās, caur kurām iet galvenie autoceļi, ogļūdeņražu, oglekļa monoksīda, slāpekļa oksīda satura pieļaujamās normas tiek pārsniegtas no 1,5 līdz 7 reizēm.

2015. gada beigās un 2016. gada sākumā Krasnodarā bija visvairāk reģistrēto automašīnu uz vienu iedzīvotāju starp Krievijas pilsētām. Ja Maskavā šis rādītājs ir 417 automašīnas uz 1000 iedzīvotājiem, tad Krasnodarā — 437 automašīnas. Tranzīta transportam ir liela nozīme vasarā, kad satiksmes plūsma palielinās līdz 2 miljoniem automašīnu.

Arī pilsētas ūdenstilpēm ir augsta antropogēnā slodze. Ūdenī vairākas reizes ir pārsniegtas kaitīgo vielu, tostarp vara savienojumu, dzelzs, naftas ogļūdeņražu, nitrātu, pieļaujamās koncentrācijas.

 Cilvēki 

Krasnodarā dzimuši:
 Andrejs Škuro (Шкуро, 1887–1947), balto kustības ģenerālis Krievijas pilsoņu karā
 Semjons Kirljans (Кирлиан, 1898–1978), Kirljana fotogrāfijas izgudrotājs
 Karens Šahnazarovs (Шахназаров, 1952), kinorežisors ("Mēs no džeza"/Мы из джаза, 1983)
 Genādijs Padalka (Падалка, 1958), kosmonauts
 Anna Ņetrebko (Нетребко, 1971), operdziedātāja
 Sergejs Tivjakovs (Тивяков, 1973), šaha lielmeistars
 Inna Žukova (Жукова, 1986), mākslas vingrotāja
 Margarita Simonjana (Симоньян, 1980), propagandiste

 Skatīt arī 

 Katrīnas II piemineklis (Krasnodara)

 Atsauces 

 Ārējās saites