Salvadora

Salvadora (), oficiāli Salvadoras Republika (República de El Salvador) ir valsts Centrālamerikā. Tā ir Centrālamerikas vismazākā, bet visblīvāk apdzīvotā valsts. Robežojas ar divām valstīm: rietumos ar Gvatemalu, bet ziemeļos un austrumos ar Hondurasu.

Salvadora ir daudz cietusi no pilsoņu kara, kas ilga līdz 1992. gadam un arī pēc noslēguma ilgstoši ietekmēja gan ekonomiku, gan politiku. 2010. gadu beigās valstī uzsāka jaunu reformu ciklu, kas stabilizēja ekonomiku, bet 2020. gados sāka kampaņu pret noziedzību. Cilvēktiesību aizsardzības organizācijas kritizējušas Salvadoru par pārkāpumiem un pasaulē augstāko ieslodzīto skaitu,Reuters. El Salvador experiencing 'alarming regression' on human rights -report tomēr smagā noziedzība dažu gadu laikā kritās vairākkārtīgi.

 Ģeogrāfija 
Salvadoru rietumu — austrumu virzienā šķērso divas paralēlas kalnu grēdas ar plakankalni starp tām. Piekrastes līdzenums aizņem tikai 15% valsts teritorijas. Salvadorā ir vairāk nekā 1200 vulkānu, no kuriem daži desmiti ir aktīvi. Mežus, kas agrāk bija pilni ar ciedriem, sarkankokiem un ozoliem, lielā mērā izcirta labas aramzemes vajadzībām. Pēc pilsoņu kara beigām valdība sāka veikt vides aizsardzības pasākumus, taču pagaidām tie ir nepietiekami un pēc mežu stāvokļa Salvadora pasaulē ieņem 136. vietu no 172.

 Dabas resursi 
Salvadoras kalnaino daļu indiāņi ir apdzīvojuši jau daudzus tūkstošus gadu. Vulkānisko kalnu nogāzēs ir auglīgas augsnes. Tās ir piesaistījušas zemniekus jau kopš senseniem laikiem. Salvadorā ir maz derīgo izrakteņu, toties kalnu upes ļauj saražot lielu daļu elektroenerģijas. Saskaņā ar 2021. gada janvāra datiem hidroenerģija nodrošina 28,5% Salvadoras elektroenerģijas patēriņa. Vēl 27,3% saražo liela ģeotermālā spēkstacija, kas izmanto zemes dzīļu siltumu. No biomasas iegūst 24.4% elektroenerģijas, no Saules baterijām — 10,6%, vēja enerģijas — 3,6%.

 Politika 
Salvadorā ir daudzpartiju sistēma. Vēlēšanās dominē divas politiskās partijas — labējā Nacionālistu republikāņu alianse (ARENA) un kreisā Farabundo Martī Nacionālā atbrīvošanas fronte (FMLN). ARENA kandidāti uzvarēja četrās prezidenta vēlēšanās pēc kārtas līdz Maurisio Funesa ievēlēšanai no FMLN 2009. gadā. FMLN partija ir sašķelta starp dominējošo marksisma-ļeņinisma un sociāli liberālo spārnu, kuru līdz 2014. gadam vadīja Funess.

Divu partiju dominance tika pārtraukta pēc tam, kad jaunās partijas GANA kandidāts Najibs Bukele uzvarēja 2019. gada Salvadoras prezidenta vēlēšanās. 2021. gada februārī parlamenta vēlēšanu rezultāti izraisīja būtiskas pārmaiņas Salvadoras politikā. Prezidenta Najiba Bukeles jaunā sabiedrotā partija "Jaunās idejas" ieguva lielāko kongresa vairākumu valsts vēsturē. Izmantojot to, Bukele centās nostiprināt savu varu uz visiem laikiem un 2026. gadā parlaments atcēla prezidenta pilnvaru termiņu ierobežojumus.

Centrālā reģiona departamenti, īpaši galvaspilsētas un piekrastes reģionu departamenti, kas pazīstami kā "sarkanie departamenti", ir relatīvi kreisi noskaņoti. "Zilie departamenti" austrumu, rietumu un augstieņu reģionos ir relatīvi konservatīvi.

 Administratīvais iedalījums 
Salvadora ir iedalīta 14 departamentos: Avačapana, Čalatenango, Kabanjasa, Kuskatlana, Lalibertada, Lapasa, Launjona, Morasana, Sanmigela, Sansalvadora, Santaana, Sanvisente, Sonsonate, Usulutana.
 Ekonomika 
Salvadoras ekonomika lielā mērā ir atkarīga no ārzemēs dzīvojošo iedzīvotāju kapitālieguldījumiem un atbalsta, 2014. gadā šie emigrantu naudas pārvedumi veidoja 16,8% no IKP.

 Bitkoins 
Salvadora kļuva par vienu no pirmajām valstīm pasaulē, kas valsts līmenī ieviesa kriptovalūtas izmantošanu. 2021. gadā parlaments pieņēma likumu, ar kuru Bitcoin tika atzīts par likumīgu maksāšanas līdzekli līdzās ASV dolāram. Valdība šo soli pamatoja ar mērķi samazināt transakciju izmaksas, īpaši emigrantu naudas pārvedumiem, kā arī veicināt finanšu iekļaušanu iedzīvotāju vidū, kuriem nav piekļuves tradicionālajiem banku pakalpojumiem. Valsts izveidoja oficiālu digitālo maku un infrastruktūru bitkoina norēķiniem, kā arī uzsāka vairākas iniciatīvas kriptovalūtu izmantošanas popularizēšanai. Kriptovalūtas galvenokārt izmantoja pārrobežu maksājumiem un investīcijām. 2025. gada februārī Salvadoras Kongress piekrita atcelt bitkoina likumīgā maksāšanas līdzekļa statusu pēc Starptautiskā Valūtas fonda spiediena.

 Iedzīvotāji 
2024. gadā Salvadorā bija 6 029 976 iedzīvotāju. Kopš 1950. gada iedzīvotāju skaits ir palielinājies gandrīz trīs reizes. Pasaules tendence uz dabīgā pieauguma samazināšanos skārusi arī Salvadoru, tāpēc 2020. gados novērojama iedzīvotāju skaita samazināšanās (par 5% laika posmā no 2015. līdz 2024. gadam). 86% iedzīvotāju ir metisi, 12% — baltādainie. Apmēram puse no kopējā iedzīvotāju skaita ir katoļi, bet apmēram trešā daļa — protestanti.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Ziemeļamerikas valstis