Azerbaidžāņu valoda

Azerbaidžāņu valoda (Azərbaycan dili, آذربایجان دیلی, Азәрбајҹан дили) jeb azeru valoda (azəri dili) ir tjurku saimes valoda, ko prot vairāk nekā 25—30 miljoni cilvēku galvenokārt Azerbaidžānā un Irānā, kā arī azerbaidžāņu diaspora kaimiņvalstīs (Gruzijā, Krievijā, Turcijā, Irākā, Ukrainā).

Azerbaidžāņu valodas paveidu, kas ir valsts valoda Azerbaidžānā un ko lieto Turcijā, Gruzijā, Krievijā un Ukrainā, sauc par ziemeļazerbaidžāņu valodu (; ISO 639-3 kods azj). Līdz 1991. gadam rakstībā lietoja kirilicu.

Irānā lietoto azerbaidžāņu valodas paveidu sauc par dienvidazerbaidžāņu valodu (; ISO 639-3 kods azb). Tā ir dominējošā valoda Irānas ostānos Austrumazerbaidžānā, Rietumazerbaidžānā, Ardabīlā, Zandžānā, daļēji Kurdistānā, Hamadānā, Markazi.

 Vēsture 
Azerbaidžāņu valoda ietilpst tjurku, oguzu grupā. Seldžukiem iebrūkot Tuvajos austrumos, azerbaidžāņu valoda ienāca šajā reģionā. Notika tā saucamā Azerbaidžānas teritorijas tjurkizācija, kas ilga vairākus gadsimtus, līdz radās stabila azerbaidžāņu valoda. Azerbaidžāņu valodas veidošanās visumā bija pabeigta 15. gadsimtā, lai gan pats tās mūsdienu nosaukums radās tikai 19. gadsimta pirmajā pusē (kā "aderbeidžāņu valoda"), atsaucoties uz šādu nosaukumu blakus esošajai Persijas provincei, kur arī runāja šai valodā.Кавказские языки // Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона : в 86 т. (82 т. и 4 доп.). — СПб., 1890—1907. Arī nākotnē bieži tika lietots "tjurku" vai "azerbaidžāņu-tjurku" valodas nosaukums,Благова Г. Ф. Вариантные заимствования турок ~ тюрк и их лексическое обособление в русском языке (К становлению обобщающего имени тюркоязычных народов) // Тюркологический сборник 1972. — М.: Наука, 1973. — С. 128—130, прим. līdz 1930. gadu beigās nostabilizējās pašreizējais nosaukums.Большая Российская Энциклопедия. — М., 2005. — Т. I. — С. 270. Tomēr vēl 1992. gadā Azerbaidžānas valdība likumā par valsts valodu nosauca to par "tjurku valodu", vadoties no pantjurkisma idejām. 1995. gada konstitūcija atjaunoja azerbaidžāņu valodas nosaukumu. "Tjurku valodas" nosaukums azerbaidžāņu valodai mūsdienās tiek plaši lietots galvenokārt Irānas neazerbaidžāniskajos rajonos.Turkic Peoples Of The World. — P. 153.

 Dialekti 
Azerbaidžāņu valodas galvenie dialekti:
 Austrumu — Baku, Derbentas un Šemahas dialekti;
 Rietumu — Karabahas, Gendžes un Kazahas dialekti;
 Ziemeļu — Šeki dialekts;
 Dienvidu — Nahčivanas, Tebrīzas un Ordubadas dialekti.

 Rakstība 
Azerbaidžānā dzīvojošie azerbaidžāņi kopš 1991. gada lieto stabilu latīņu alfabētu, bet Irānā dzīvojošie azerbaidžāņi lieto pielāgotu arābu alfabētu. Līdz 1929. gadam Azerbaidžānas azerbaidžāņi lietoja arī arābu alfabētu, bet pēc tam to aizstāja ar kirilicu. Azerbaidžāņu valodā ir ap 10 000 aizguvumu no arābu valodas, turklāt daudz tādu, kas vairs netiek izmantoti mūsdienu arābu valodā.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Azerbaidžāņu valodas kursi
 AZERI.org
 Ethnologue par azerbaidžāņu valodu
 Omniglot.com par azerbaidžāņu rakstībām


Kategorija:Irānas valodas
Kategorija:Gruzijas valodas
Kategorija:Turcijas valodas
Kategorija:Krievijas valodas
Kategorija:Dagestānas valodas
Kategorija:Kazahstānas valodas
Kategorija:Ukrainas valodas
Kategorija:Irākas valodas
Kategorija:Sīrijas valodas