Bulgārija

Bulgārija (), oficiāli Bulgārijas Republika (Република България) ir valsts Austrumeiropā, kas atrodas Balkānos. Eiropas Savienības dalībvalsts. Tā robežojas ar piecām citām valstīm: ziemeļos ar Rumāniju, rietumos ar Serbiju un Ziemeļmaķedoniju, dienvidos ar Grieķiju un Turciju. Austrumos to apskalo Melnā jūra. Bulgārijas platība ir 110 993 km², un tajā dzīvo aptuveni 6,44 miljoni iedzīvotāju. Valsts galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Sofija. Nākamās lielākās pilsētas ir Plovdiva un Varna.

 Vēsture 

Bulgārija dibināta 7. gadsimtā un ir viena no vecākajām joprojām pastāvošajām valstīm Eiropā. Tā atradās vēsturiski nozīmīgu tirdzniecības ceļu krustpunktā. Caur šo valsti gāja tirdzniecības ceļš no Ziemeļeiropas un citām Austrumeiropas valstīm uz Vidusjūras baseina zemēm un tirdzniecības ceļš no Rietumeiropas un Centrāleiropas uz Tuvajiem Austrumiem. Pirms bulgāri izveidoja savu valsti, šajā reģionā lielā ietekme bija Senajai Grieķijai, Romas impērijai un Bizantijai. Viduslaikos gadsimtiem ilgi Bulgārijas attīstība bija atkarīga no Osmaņu impērijas. Turku elementi joprojām ir sastopami bulgāru arhitektūrā, tautas mūzikā un dejās.

Neatkarību no Osmaņu impērijas Bulgārija atguva 19. gadsimta beigās. Pēc Otrā pasaules kara Bulgārija kļuva par Padomju Savienības satelītvalsti. Pie varas nāca komunisti. 1989. gada nogalē komunistu partija atteicās no varas monopola un 1990. gadā tika sarīkotas pirmās demokrātiskās vēlēšanas. 2004. gadā Bulgārija kļuva par NATO dalībvalsti, bet 2007. gadā — par Eiropas Savienības dalībvalsti.

 Ģeogrāfija 
Pēc kontūrkartes Bulgārija atgādina taisnstūri. Ziemeļos atrodas Rumānija, ar kuru lielāko daļu no robežas veido Donavas upe. Austrumos valsti apskalo Melnā jūra, dienvidos tā robežojas ar Turciju un Grieķiju, dienvidrietumos — ar Ziemeļmaķedoniju, bet rietumos — ar Serbiju. Galvaspilsēta ir Sofija, kas atrodas valsts rietumos, kalnainā apvidū.

 Reljefs 
Relatīvi mazā diapazona robežās Bulgārijas ainavas ir ar pārsteidzošu topogrāfisko dažādību. Plašās zemienes mijas ar kalniem, caur kuriem upes izveidojušas šauras aizas. Izšķir trīs pamata fizioģeogrāfiskos reģionus: Ziemeļbulgāriju, Dienvidbulgāriju un pāreju starp šiem reģioniem.

Daļu no Ziemeļbulgārijas veido Donavas zemienes, kas galvenokārt ir purvainas. Uz dienvidiem sākas Balkānu kalni (Stara Planinas augstiene). Reģiona vidējais augstums ir aptuveni 200 metri virs jūras līmeņa. Augstākā virsotne šajā reģionā ir Boteva kalns (2376 metri virs jūras līmeņa).

Pārejas zonā starp Ziemeļbulgāriju un Dienvidbulgāriju atrodas Srednas Goras augstiene, Vitošas masīvs netālu no Sofijas, Augštrāķijas un Tundžas zemienes.

Dienvidbulgārijā atrodas vēl viens kalnu masīvs — Rila, kura augstākā virsotne Musala (2925 metri virs jūras līmeņa) ir arī valsts augstākā virsotne (tā ir arī augstākā virsotne Balkānos). Vēl šajā reģionā ir Rodopi, Pirina kalni un Belasicas kalni, kā arī salīdzinoši daudz ezeru.

 Klimats 
Bulgārijas klimats ir maigs, mēreni kontinentāls, uz dienvidiem tas pāriet Vidusjūras klimata ietekmē. Bulgārijas kūrortiem raksturīgi patīkami silti laika apstākļi no pavasara līdz rudenim. Peldēšanās sezona ilgst no maija līdz oktobrim. Ūdens temperatūra Melnajā jūrā vasarā sasniedz 25 °С. Vidējā gaisa temperatūra maijā ir 20 °С, jūnijā un septembrī 25 °С, jūlijā un augustā 26-28 °С.

 Administratīvais iedalījums 

No 1987. līdz 1999. gadam Bulgārija tika iedalīta deviņos apgabalos, bet kopš 1999. gada tā ir sadalīta 28 apgabalos. Visu apgabalu nosaukumi ir tieši tādi paši, kā to galvaspilsētu nosaukumi.

 Apgabals  Admin. centrs  Platība (km²)  Iedzīvotāji 18px Blagojevgradas apgabals  Blagojevgrada  6449,5  324 110 18px Burgasas apgabals  Burgasa  7748,1  409 018 18px| Dobričas apgabals  Dobriča  4720  186 016 18px| Gabrovas apgabals  Gabrova  2023  120 778 18px| Haskovas apgabals  Haskova  5533,3  242 030 18px Jambolas apgabals  Jambola  3355,5  129 156 18px| Kardžali apgabals  Kardžali  3209  149 661 18px| Kjustendilas apgabals  Kjustendila  3084  135 664 18px| Lovečas apgabals  Loveča  4128  139 896 18px| Montanas apgabals  Montana  3635,5  145 601 18px| Pazardžikas apgabals  Pazardžika  4456,9  271 273 18px| Pernikas apgabals  Pernika  2390,5  133 750 18px| Plevenas apgabals  Plevena  4334  266 144 18px| Plovdivas apgabals  Plovdiva  5972,9  671 918 18px| Razgradas apgabals  Razgrada  2639,7  122 599 18px Ruses apgabals  Ruse  2803,4  230 847 18px Silistras apgabals  Silistra  2846,3  117 576 18px Slivenas apgabals  Slivena  3544,1  193 609 18px Smoļanas apgabals  Smoļana  3192,8  120 567  Sofija  galvaspilsēta  1345  1 270 284 18px Sofijas apgabals  Sofija  7059  246668 18px Stara Zagoras apgabals  Stara Zagora  5151,1  327 576 18px Šumenas apgabals  Šumena  3389,7  180 452 18px Targovištes apgabals  Targovište  2558,5  118 671  Varnas apgabals  Varna  3819,5  468 220 18px Veliko Tarnovas apgabals  Veliko Tarnova  4662  255 968 18px Vidinas apgabals  Vidina  3032,9  99 016 18px Vracas apgabals  Vraca  3619,7  184 930

 Valdība 
Bulgārija ir unitāra daudzpartiju republika ar vienu likumdevēja iestādi — Nacionālo asambleju (Народно събрание), kurā ir 240 deputāti. Deputātus uz četriem gadiem ievēl tauta. Valsts galva ir prezidents — kopš 2026. gada 20. janvāra Ilijana Iotova —, bet valdības galva ir premjerministrs — kopš 2025. gada 16. janvāris Rosens Željazkovs.

 Demogrāfija 
2011. gadā Bulgārijā dzīvoja aptuveni 7,35 miljoni iedzīvotāju, no kuriem 84% ir bulgāri, 9% — turki (sk. Bulgārijas turki), 5% — čigāni un tikai 2% ir citu tautību pārstāvji. No citu tautību pārstāvjiem visvairāk ir maķedonieši, armēņi, krievi, grieķi, rumāņi un tatāri. Bulgāri ir slāvu tauta.

Bulgārijā valsts valoda ir bulgāru valoda, kas pieder pie dienvidslāvu valodu atzara. Visradnieciskākā valoda bulgāru valodai ir maķedoniešu valoda. Rakstībā izmanto kirilicu (bulgāru ortogrāfiju).

 Etniskais sastāvs 
 Atbilstošā Bulgārijas tā laika teritorijā dotie dati.
 Tautība 1900 1905 1910 1920 1926 1934 1946 1956 1965 1975 1992 2001 2011 Iedzīvotāji kopā 3744283 4035575 4337513 4846971 5528741 6077939 7029349 7613709 8227866 8727771 8487317 7932984 7364570 Bulgāri 2888219 3203810 3518756 4036056 4557706 5204217 5903580 6506541 7231243 7930024 7271185 6655210 5664624 Turki 531240 488010 465641 520339 577552 591193 675500 656025 780928 730728 800052 746664 588318 Čigāni 89549 99004 122296 98451 134844 149385 170011 197865 148874 18323 313396 370908 325343 Armēņi 14581 14178 12932 11509 27332 25963 21637 21954 20282 14526 13677 10832 6552 Ebreji 33661 37663 40133 43209 46558 48565 44209 6027 5108 3076 3461 1363 1162 Serbi nez. 2641 3219 1338 1449 nez. nez. 484 577 nez. 418 422 nez. Čehi nez. 1478 nez. nez. nez. nez. nez. 1199 1012 nez. 588 316 nez. Krievi 1685 3245 2505 9080 19706 11928 13200 10551 10815 nez. 17139 15595 9978 Maķedonieši 0 0 0 0 0 0 169544 187789 9632 nez. 10803 5071 1654 Grieķi 66635 63487 43275 42074 10564 9601 nez. 7437 8241 nez. 4930 3408 1379 Albāņi nez. 1366 nez. nez. nez. nez. nez. 1105 503 nez. 3197 278 nez. Ungāri nez. 1055 nez. nez. nez. nez. nez. 671 583 nez. 343 169 nez. Tatāri 18884 17942 18228 4905 6191 nez. nez. 5993 6430 5963 4515 1803 nez. Rumāņi 71063 75773 79429 57312 69080 16504 nez. 3749 763 nez. 2491 1088 891 Vācieši nez. 3863 3402 2455 4112 nez. nez. 747 795 nez. 879 436 nez. Karakatčani nez. 6128 7251 nez. nez. nez. nez. 2085 nez. nez. 5144 4107 2556 Vlahi nez. nez nez nez nez. nez. nez. 487 nez. nez. 5159 10566 3684 Ukraiņi nez. nez. nez. nez. nez. nez. nez. nez. nez. nez. 1864 2489 1789 Franči nez. 409 9329 3669 4362 nez. nez. nez. nez. nez. nez. 195 nez. Gagauzi nez. 10175 nez. nez. 4362 nez. nez. nez. nez. nez. 1478 540 nez. Citi slāvi nez. 2197 4390 4383 5241 nez. nez. nez. nez. nez. nez. nez. nez. Pārējie 28766 1274 6679 12191 59682 20583 31668 3000 2080 25131 59427 103891 73050

 Sports 
Starptautiskajā arēnā bulgāriem ir izcili rezultāti tenisā, cīņas sportā, boksā un vingrošanā, bet, iespējams, vislabākie panākumi ir svarcelšanā. No komandu sporta veidiem lieliski panākumi ir volejbolā. Vīriešu volejbola izlase 2011. gadā Starptautiskās volejbola federācijas (FIVB) veidotajā rangā ieņēma augsto 7. vietu, bet dāmu volejbola izlase izcīnīja otro vietu Eiropas līgā.

Vasaras olimpiskajās spēlēs Bulgārijas sportisti ir ieguvuši 224 medaļas (54 no tām ir zelta). Visvairāk (71 medaļa) ir izcīnīta cīņas sportā. Ziemas olimpiskajās spēlēs ir izcīnītas tikai 6 medaļas, no kurām tikai viena ir zelta medaļa (1998. gadā Jekaterina Dafovska to izcīnīja biatlonā).

 Skatīt arī 
 Bulgārijas pilsētu uzskaitījums

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 www.kirildouhalov.net Par Bulgāriju 
 Bulgārijas karte
 Essential History of Bulgaria in Seven Pages