Zemes mākslīgais pavadonis

Zemes mākslīgais pavadonis (saīsināti ZMP) ir kosmiskais aparāts, mākslīgais pavadonis, kas gravitācijas spēka ietekmē riņķo ap Zemi pa ģeocentrisku orbītu. Pie ZMP pieskaita arī kosmiskos atkritumus (nederīgus mākslīgas izcelsmes objektus Zemes orbītā), piemēram, savu laiku nokalpojušos pavadoņus, nesējraķešu daļas, pavadoņu atlūzas u.c.

 Iedalījums 
Atkarībā no veicamā uzdevuma izšķir:
 dabas resursu izpētes pavadoņus, 
 ģeodēziskos pavadoņus, 
 ģeofizikālos pavadoņus, 
 izlūkpavadoņus, 
 meteoroloģiskos pavadoņus, 
 navigācijas pavadoņus, 
 orbitālās observatorijas 
 sakaru pavadoņus.

Atkarībā no pavadoņa īpašnieka iedala:
 jaukta pielietojuma pavadonis (izmanto gan militāriem, gan valsts vai komerciāliem mērķiem),
 komerciālais pavadonis,
 militārais pavadonis,
 nekomerciālais pavadonis (dažādas organizācijas vai mācību iestādes),
 valsts organizācijas pavadonis

Pavadoņi visbiežāk darbojas šādās orbītās:
 solārsinhronā orbīta — pavadonis visu laiku atrodas Saules apspīdētajā pusē,
 ģeostacionārā orbīta — pavadonis visu laiku atrodas vienā punktā, attiecībā pret novērotāju no Zemes,
 polārā orbīta — pavadonis pārlido arī polāros apgabalus, kas no ģeostacionārās orbītas nav sasniedzami,
 zemā orbīta,
 eliptiskā orbīta

 Darbības koncepcija 
Kustībai ap Zemi kosmiskajam aparātam jāsasniedz tāds ātrums, kas ir vienlīdzīgs vai nedaudz lielāks par pirmo kosmisko ātrumu. Zemes mākslīgo pavadoņu lidojumi notiek no 150 — 160 kilometru līdz dažu simttūkstošu kilometru augstumam no planētas virsmas. Mākslīgo pavadoņu lidojuma apakšējo robežu nosaka tas, ka nepieciešams novērst bremzēšanas procesu atmosfērā. Mākslīgā pavadoņa apriņķošanas ātrums atkarībā no orbītas augstuma ilgst no pusotras stundas līdz vairākām diennaktīm. Īpaša nozīme ir mākslīgajiem pavadoņiem, kuri atrodas ģeostacionārajā orbītā. Šādu pavadoņu ātrums precīzi atbilst Zemes griešanās leņķiskajam ātrumam un uz Zemes esošam novērotājam varētu šķist, ka šāds kosmiskais aparāts atrodas uz vietas.

 Valstu pirmie pavadoņi 
+ Valstu pirmie pavadoņi, kas palaisti savā valstī vai ar citu palīdzību vai arī iegūti no citas valsts Valsts  Pirmā starta gads  Pirmais pavadonis  Derīgo kravu skaits orbītā 2010.—2011. gadā   ()  1957.  (1992.) Sputnik-1  (Kosmos-2175)  1437   1958.  Explorer 1  1099   1962.  Ariel 1  0029   1962.  Alouette 1  0032   1964.  San Marco 1  0017   1965.  Astérix  0049   1967.  WRESAT  0011   1969.  Azur  0042   1970.  Ōsumi  0127   1970.  Dong Fang Hong 1  0120   1974.  ANS  0005   1974.  Intasat  0009   1975.  Aryabhata  0045   1976.  Palapa A1  0010   1978.  Magion 1  0005   1981.  InterKosmos-22  0001   1985.  Brasilsat A1  0011   1985.  Morelos 1  0007   1986.  Viking  0011   1988. Ofeq 1  00010   1988. Astra 1A  0015   1990. Lusat  0010   1990. Badr-1  0005   1992. Kitsat A  0012   1993. PoSAT-1  0001   1993. Thaicom 1  0006   1994. Turksat 1B  0005   1995. Sič-1  0006   1995. FASat-Alfa  0001   1996. MEASAT-1  0004   1997. Thor 2  0003   1997. Mabuhay 1  0002   1998. Nilesat 101  0003   1998. ST-1  0003   1999. ROCSAT-1  0009   1999. Ørsted  0004   1999. SUNSAT  0002   2000. Saudisat 1A  0012   2000. Thuraya 1  0003   2001. Maroc-Tubsat  0001   2002. Alsat 1  0001   2003. Hellas Sat 2  0002   2003. Hellas Sat 2  0002   2003. Nigeriasat 1  0004   2005.  Sina-1  0004   2006.  KazSat-1  0002   2007.  Libertad 1  0001   2007.  Rascom-QAF 1  0002   2008.  VINASAT-1  0001   2008.  Venesat-1  0001   2009.  SwissCube  0001   2011.  ViaSat-1   2012.  MaSat-1   2012.  PW-Sat   2012.  Goliat   2012.  BKA   2012.  Kwangmyŏngsŏng 3-2   2013.  Azerspace-1   2013.  TUGSAT-1, UniBRITE   2013.  BermudaSat 1 (bijušais EchoStar VI)   2013.  NEE-01 Pegaso   2013.  ESTCube-1   2013   O3b PFM, FM02, FM04, FM05   2013   Es'hail 1   2013   PUCP-Sat-1   2013.  TKSAT-1   2014.   LituanicaSAT-1, LitSat-1   2014.  QB50p1, QB50p2   2014.  Antelsat   2014.  Tigrisat   2015.   TürkmenÄlem 52E/MonacoSAT   2015.   TürkmenÄlem 52E/MonacoSAT   2015.   LaoSat-1   2017.  Aalto-2   2017.  Venta-1   2017.  skCUBE   2017.  GhanaSat-1   2017.  Mazaalai   2017.  BRAC ONNESHA   2017.  AngoSat-1   2018.  Humanity Star   2018.  Batsú-CS1   2018.  1KUNS-PF   2018.  Bhutan-1   2018.  JY1-SAT   2019.  NepaliSat-1   2019.  Raavana 1   2019.  RWASat-1   2019.  SRSS-1   2019.  ETRSS-1   2020.  Quetzal-1   2020.  TRISAT, NEMO-HD   2021.  GuaraniSat-1   2021.  Lawkanat-1   2021.  Challenge One   2021.  QMR-KWT   2021.  Light-1   2022.  ArmSat-1   2022.  TUMnanosat   2022.  PearlAfricaSat-1   2022.  ZIMSAT-1   2023.  Albania-1,  Albania-2   2023.  SpeiSat   2023.  AMAN-1   2023.  Djibouti-1A   2023.  EIRSAT-1   2024.  GAINDESAT-1A   2024.  CroCube   2025.  BOTSAT-1   2025.  Luča

 Skatīt arī 
 Kosmiskais aparāts
 Mākslīgais pavadonis
 Pavadoņu sadursmju uzskaitījums

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 J-Track 3D  - trīsdimensionāla programma, kas parāda visus ap zemi riņķojošos aktīvos mākslīgos pavadoņus