Kurzeme

Kurzeme () jeb Kursa ir viena no latviešu vēsturiskajām zemēm. Latviešu vēsturisko zemju likums titania.saeima.lv Mūsdienu Kurzemes teritoriālā identitāte izsekojama kopš Kurzemes bīskapijas dibināšanas 1230. gadā, lai gan līdz Melnas līguma noslēgšanai 1422. gadā pie Kurzemes tika pieskaitīta arī Senās Kursas dienvidu daļa mūsdienu Lietuvas teritorijā (Ceklis, Megava un Pilsāts).
Vecākās Kurzemes pilsētas ir Aizpute, Kuldīga un Ventspils.

 Etimoloģija 
Kurzemes nosaukums veidots no etnonīma 'kurši' (senāka forma 'kursi') jeb 'kūri', kas rakstos kā Cori minēti jau 9. gadsimtā, un vēlākajos laikos izmantotajos vācu Kuren un latīņu curones. Savukārt par paša etnonīma un tam atbilstošā vietvārda Kursa izcelsmi pastāv vairākas versijas.

Lietuviešu valodnieks Kazimiers Būga uzskatīja, ka nosaukums norāda uz to, ka Senā Kursa ir bijusi līdumu un plēsumu zeme ar nabadzīgiem kokiem.
Kursas vārda izcelsmi viņš saistīja ar indoeiropiešu valodās sastopamajiem vārdu līdziniekiem, piemēram, sanskrita kṛśaḥ (panīcis), slovēņu krš (krūms), ukraiņu kors (līdums, plēsums), čehu krs (nonīcis koks), poļu karślak (zems, šķībs malkai nederīgs koks).

 Vēsture 

 Pirms krusta kariem 


Jau no aizvēsturiskiem laikiem Kurzemi apdzīvoja kurši un līvi. Tagadējās Grobiņas apkaimē 6.—9. gadsimtā bijusi pastāvīga vikingu apmetne Ezerpils (Seeburg). Senākās rakstītās ziņas par seno Kursu ir atstājis Romas pāvesta legāts Ansgars (801—865), kas no 831. gada bija Hamburgas virsbīskaps, bet no 845. gada arī Brēmenes bīskaps. Viņa pēcnācējs Rimberts ap 875. gadu sarakstīja kuršu senvēsturei svarīgo darbu "Svētā Anskara dzīve". Tajā vēstīts par zviedru vikingu ķēniņa Olava uzbrukumu kuršu ķēniņvalsts pilsētai (urbs regni) Ezerpilij, ko aizstāvējuši 7000 karavīru ("Ezerpils kauja") un Apūlei, ko aizstāvējuši 15 000 karavīru ("Kauja pie Apūles"). Pēc sakāves kurši apņēmās, tāpat kā agrāk, turpmāk maksāt kunga tiesu (censum) zviedru ķēniņam un atzīt sevi par tā pavalstniekiem.

Romas pāvesta Gregora IX vicelegāts Alnas Balduīns 1230. gada 28. decembrī noslēdza līgumu ar kuršu ķēniņu Lamekinu, kas liecināja par kūrijas tā laika nodomu dibināt Kurzemē Svētā Krēsla vasaļvalsti un atbrīvot Lamekinam padotās zemes no pakļautības Dānijas un Zviedrijas karaļvalstīm.

 Krusta kari pret kuršiem 

1242. gadā Vācu ordeņa Livonijas atzara mestrs Groningas Dīriķis iesauca Dānijas karaļa Igaunijas vasaļus, Tērbatas, Sāmsalas—Vīkas un Rīgas bīskapu karavīrus, kā arī iepriekš pakļauto un kristīto latgaļu un līvu spēkus. Ar apvienoto karaspēku viņš devās no Rīgas gar Kurzemes jūrmalu pret kuršiem, laupīdams un dedzinādams viņu zemi. Kuršu zemes padome nolēma slēgt mieru ar ordeni un atļāva izvietot ordeņa karavīrus Kuldīgā, kas tiek uzskatīts par pilsētas dibināšanas sākumu. Tajā kopā ar vācbrāļu garnizonu palika arī daļa kuršu labiešu, bet daži citi kuršu novadi nodrošināja šo mieru ar ķīlniekiem. Lietuvas dižkunigaitis Mindaugs Kurzemes pakļaušanai savāca lielu karaspēku, tomēr cieta sakāvi 1244. gada Embūtes kaujā un 1245. gada lietuviešu karagājienā uz Kursu.

1252. gadā, kad katoļu ticībā pārgājušais Lietuvas valdnieks Mindaugs bija noslēdzis savienību ar Livonijas ordeni, mestra pienākumu izpildītājs Seinas Eberhards vadīja karagājienu Dienvidkursas pakļaušanai. Pie Dangas upes ietekas Nemunā ordeņa brāļi uzcēla Memelburgas pili.

1253. gada 4. aprīlī krustnešu karaspēka vadonis Sainas grāfs Eberhards apliecināja, ka pēc Romas pāvesta rīkojuma ar Sāmsalas bīskapa un citu garīdznieku starpniecību viņš ordeņa vārdā Rīgas sanāksmē vienojies ar Kursas bīskapu Heinrihu no Licelburgas par 6 kuršu zemju sadalīšanu, pie kam Vanemas, Ventavas, Bandavas, Cekļa, Duvzares un Piemares zemēs minētais bīskaps saņem vienu, bet ordenis divas trešdaļas, kas izteiktas ar vārdā nosauktiem novadiem un to piederumiem. Vanemanes 3 ezeri (Kaņģeru, Engures un Usmas), kā arī Liepājas, Durbes un Svētezers palika nedalīti kopīgā lietošanā; upes, kas tek no šiem ezeriem, piederēja attiecīga novada kuršiem, paturot spēkā katra zemes kunga kundzību viņa zemē un tās ūdeņos. Tāpat nedalītas palika Kursas akmens lauztuves; ja vēlāk tiktu atklātas minerālu vai metālu atradnes, tad katrs kungs savā zemē paturētu kalnu regālijas. Neviens kursis nezaudēja savas īpašuma tiesības uz tīrumiem, pļavām, zvejas ūdeņiem, nesvētiem mežiem un bišu kokiem, bet arī bīskaps un ordenis paturēja savas grunts kungu tiesības uz kuršu realnastām. Kopīgos ūdeņos bīskapa ļaudis deva zivju desmito tiesu bīskapam, bet ordeņa ļaudis ordenim.

 notika Durbes kauja, kurā žemaišu un kuršu karaspēki bez karaļa Mindauga piekrišanas smagi sakāva krustnešus un viņu sabiedrotos prūšus. Sekojošās kuršu sacelšanās laikā 1263. gadā kurši atkārtoti uzbruka Klaipēdai, taču nespēja to ieņemt.

 Kurzemes hercogiste un Kurzemes guberņa 

Pēc Livonijas kara 1561. gadā Kurzemes un Zemgales teritorijā tika izveidota Kurzemes un Zemgales hercogiste, kas atradās vasaļatkarībā no Lietuvas dižkunigaitijas, pēc 1569. gada — no Polijas—Lietuvas kopvalsts.

Vācu literāts Rozins Lentilijs 17. gadsimta beigās rakstīja, ka Kurzemes jūrmalas iedzīvotāji (līvi) lieto igauņu valodu, bet citi lieto latviešu valodu, kam nav gandrīz nekā kopēja ar kādu citu valodu, un runā viņu noteiktā Kurzemes un Vidzemes daļā.Tulkojuma fragmenti no latīņu valodas: Arnis Radiņš. Arheoloģisks ceļvedis latviešu un Latvijas vēsturē. Rīga: Neputns, 2012. — 334 lpp.

Pēc Polijas-Lietuvas sadalīšanas 1795. gadā Kurzeme tika pievienota Krievijas Impērijai un izveidota Kurzemes guberņa.

Pēc Kurzemes okupācijas 1812. gada jūlijā uz sešiem mēnešiem tika atjaunota Kurzemes, Zemgales un Piltenes hercogiste.

 Kurzeme 20. gadsimtā 
Kopš 1918. gada 18. novembra Kurzeme veido daļu no Latvijas Republikas, ko 1940.-1991. bija anektējusi PSRS. Ļoti smagi Kurzeme cieta abos pasaules karos. Otrajā pasaules karā ilgstoša kara darbība notika tās ziemeļu un rietumu daļā (saukts par "Kurzemes katlu" jeb "Kurzemes cietoksni"; 1944—1945).

 Iedzīvotāji 
 Gads Iedzīvotāji Latvieši Krievi Baltkrievi Ukraiņi Poļi Lietuvieši Ebreji Tatāri Vācieši Čigāni Igauņi Pārējie 1881. 306 058 241 205 3923 krievi krievi lietuv. 3293 23 622 0 30 383 738 126 2768 % 100,00 78,81 1,28    1,08 7,72 0,00 9,93 0,24 0,04 0,90 1897. 339 845 265 777 8521 384 263 6661 8230 16 372 143 31 779 570 461 684 % 100,00 78,21 2,51 0,11 0,08 1,96 2,42 4,82 0,04 9,35 0,17 0,14 0,19 1920. 282 453 234 558 2146 700 nez. 3749 8636 14 396 nez. 16 676 nez. 466 1126 % 100,00 83,04 0,76 0,25  1,33 3,06 5,10  5,90  0,16 0,40 1925. 286 650 242 193 3638 393 nez. 3148 3962 14 883 nez. 15 112 887 429 2005 % 100,00 84,49 1,27 0,14  1,10 1,38 5,19  5,27 0,31 0,15 0,70 1930. 288 092 246 309 3162 992 nez. 3378 4348 12 900 nez. 14 215 nez. 372 2416 % 100,00 85,50 1,10 0,34  1,17 1,51 4,48  4,93  0,13 0,84 1935. 292 659 253 096 3306 1318 214 3705 3702 12 012 nez. 12 789 986 359 1133 % 100,00 86,48 1,13 0,45 0,07 1,27 1,27 4,10  4,37 0,34 0,12 0,40 1989. 366 381 235 271 84 143 11 608 15 783 3112 9593 576 593 470 1898 298 3036 % 100.00 64,22 22,97 3,17 4,31 0,85 2,62 0,16 0,16 0,13 0,52 0,08 0,81 2000. 322 242 234 774 52 979 7761 9499 2709 9227 302 315 495 2060 199 1922 % 100.00 72,86 16,44 2,41 2,95 0,84 2,86 0,09 0,10 0,15 0,64 0,06 0,60 2011. 279 383 213 372 40 042 5602 6770 1882 7060 177 189 406 1638 152 2093 % 100,00 76,37 14,33 2,00 2,42 0,67 2,53 0,06 0,07 0,15 0,59 0,05 0,76

 Teritorija 

 Līdz 1949. gada reformai 
Līdz 1949. gada 31. decembrim Kurzemi veidoja Liepājas apriņķis (līdz 1920. gada 9. augustam — Grobiņas apriņķis), Ventspils apriņķis, Aizputes apriņķis, Kuldīgas apriņķis un Talsu apriņķis, kuru ārējās robežas veidoja Kurzemes kultūrvēsturiskā novada robežu.

 Pēc 2008. gada reformas 
Pēc Latvijas Republikas Saeimā 2008. gada 18. decembrī pieņemtā „LR Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likuma” Kurzemes vēlēšanu apgabalā atradās 19 novadi un 2 republikas pilsētas:

 Pēc 2021. gada reformas 

Pēc 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas un Latviešu vēsturisko zemju likuma pieņemšanas otrajā lasījumā Kurzemei kā latviešu vēsturiskajai zemei pieder:

 Liepājas valstspilsēta
 Ventspils valstspilsēta
 Dienvidkurzemes novads: Aizputes pagasts, Aizputes pilsēta, Bārtas pagasts, Bunkas pagasts, Cīravas pagasts, Dunalkas pagasts, Dunikas pagasts, Durbes pagasts, Durbes pilsēta, Embūtes pagasts, Gaviezes pagasts, Gramzdas pagasts, Grobiņas pagasts, Grobiņas pilsēta, Kalētu pagasts, Kalvenes pagasts, Kazdangas pagasts, Lažas pagasts, Medzes pagasts, Nīcas pagasts, Otaņķu pagasts, Pāvilostas pilsēta, Priekules pagasts, Priekules pilsēta, Rucavas pagasts, Sakas pagasts, Tadaiķu pagasts, Vaiņodes pagasts, Vecpils pagasts, Vērgales pagasts, Virgas pagasts
 Kuldīgas novads: Alsungas pagasts, Ēdoles pagasts, Gudenieku pagasts, Īvandes pagasts, Kabiles pagasts, Kuldīgas pilsēta, Kurmāles pagasts, Laidu pagasts, Nīkrāces pagasts, Padures pagasts, Pelču pagasts, Raņķu pagasts, Rendas pagasts, Rudbāržu pagasts, Rumbas pagasts, Skrundas pagasts, Skrundas pilsēta, Snēpeles pagasts, Turlavas pagasts, Vārmes pagasts
 Saldus novads: Blīdenes pagasts, Brocēnu pilsēta, Cieceres pagasts, Ezeres pagasts, Gaiķu pagasts, Jaunlutriņu pagasts, Kursīšu pagasts, Lutriņu pagasts, Nīgrandes pagasts, Novadnieku pagasts, Pampāļu pagasts, Remtes pagasts, Saldus pagasts, Saldus pilsēta, Šķēdes pagasts, Zaņas pagasts, Zirņu pagasts, Zvārdes pagasts
 Talsu novads: Abavas pagasts, Ārlavas pagasts, Balgales pagasts, Dundagas pagasts, Ģibuļu pagasts, Īves pagasts, Kolkas pagasts, Ķūļciema pagasts, Laidzes pagasts, Laucienes pagasts, Lībagu pagasts, Lubes pagasts, Mērsraga pagasts, Rojas pagasts, Sabiles pilsēta, Stendes pilsēta, Strazdes pagasts, Talsu pilsēta, Valdemārpils pilsēta. Valdgales pagasts, Vandzenes pagasts, Virbu pagasts
 Tukuma novads: Cēres pagasts, Degoles pagasts, Engures pagasts, Irlavas pagasts, Jaunsātu pagasts, Kandavas pagasts, Kandavas pilsēta, Matkules pagasts, Pūres pagasts, Sēmes pagasts, Smārdes pagasts, Tukuma pilsēta, Tumes pagasts, Vānes pagasts, Viesatu pagasts, Zantes pagasts, Zemītes pagasts, Zentenes pagasts
 Ventspils novads: Ances pagasts, Jūrkalnes pagasts, Piltenes pagasts, Piltenes pilsēta, Popes pagasts, Puzes pagasts, Tārgales pagasts, Ugāles pagasts, Usmas pagasts, Užavas pagasts, Vārves pagasts, Ziru pagasts, Zlēku pagasts

 Ievērojamas vietas 
 Kuldīgā atrodas lielākais Latvijas ūdenskritums — Ventas rumba, kas ir platākais ūdenskritums Eiropā.
 Talsos, pilsētā, kas izvietojusies uz deviņiem pakalniem divu ezeru krastos, paceļas Talsu pilskalns. Tas tiek uzskatīts par vienu no lielākajiem un vislabāk nocietinātājiem Senās Kursas pilskalniem.
 Pie Aizputes, vienas no senākajām Kurzemes pilsētām, Tebras upes krastā stāv sena ordeņa pils.

 Dabas rezervāti 
 Slīteres nacionālais parks (agrākais Slīteres rezervāts)
 Grīņu dabas rezervāts
 Moricsalas dabas rezervāts

 Skatīt arī 
 Kurši
 Kurzemes bīskapija
 Kurzemes un Zemgales hercogiste
 Kurzemes valdnieku uzskaitījums
 Kurzemes guberņa
 Kurzemes plānošanas reģions
 Livonijas ordenis
 Livonijas ordeņa mestri
 Kurzemes ģerbonis

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 A. Švābe "Senā Kursa".

Kategorija:Latvijas kultūrvēsturiskie novadi