Fedora

Fedora (līdz 6. versijai saukts Fedora Core) ir bezmaksas Linux distributīvs, kas radies no Red Hat Linux distributīva. Tā ir kopienas veidota un kompānijas Red Hat sponsorēta uz Linux kodola bāzēta RPM saimes operētājsistēma. Tās mērķis un filosofija ir izmantot tikai brīvās un atvērtā koda programmatūras risinājumus, kā arī būt novatoriskai un ātrāk ieviest jauninājumus.

Tiek lēsts, ka 2016. gadā Fedora izmantoja 1,2 miljoni cilvēku.Fedora project leader Matthew Miller reveals what's in store for Fedora in 2016 http://www.pcworld.com/article/3038353/linux/fedora-project-leader-matthew-miller-reveals-whats-in-store-for-fedora-in-2016.html (sk. 28.11.2016.) Linux kodola autors Līnuss Tūrvaldss ir vairākkārt minējis, ka viņš izmanto Fedora.Interview with Linus Torvalds from Linux Format 163 http://www.tuxradar.com/content/interview-linus-torvalds-linux-format-163  (sk. 28.11.2016.)The merge window being over, and things being calm made me think I should try upgrading to F21..https://plus.google.com/+LinusTorvalds/posts/Wh3qTjMMbLC (sk. 28.11.2016.)

 Vēsture 

Fedora projekts tika izveidots 2003. gada beigās, kompānijai Red Hat sadalot Red Hat Linux projektu divos atsevišķos projektos un tādējādi izveidojot Red Hat Enterprise Linux, kura mērķis ir stabila un droša atvērtā koda operētājsistēma uzņēmumu un datu centru vajadzībām, un kopienas veidotā Fedora (toreiz Fedora Core) operētājsistēma, kurā varētu brīvi pievērsties vēlāk komerciālajā produktā iekļaujamu inovāciju attīstīšanai un cieši sadarboties ar citiem brīvās programmatūras projektiem.https://fedoraproject.org/wiki/Overview (sk. 28.11.2016.)

 Programmnodrošinājums 

10. versijā parādījās atbalsts ext4 failu sistēmā, bet kopš 33. versijas noklusētā failu sistēma ir Btrfs. No 8. versijas ir pieejama PulseAudio programmatūra, Fedora bija pirmais Linux distributīvs, kas to izmantoja kā noklusēto savā sistēmā, tomēr 34. versijā kā noklusējuma audio atskaņošanas dēmons tiek izmantots PipeWire. No 24. versijas kā noklusētais attēlošanas servera protokols tiek izmantots Wayland.Fedora 25 Linux arrives with Wayland display support http://www.zdnet.com/article/fedora-25-linux-arrives-with-wayland-display-support/ (sk. 28.11.2016.) Lietotājam ir iespēja izvēlēties starp GNOME, KDE, Xfce, Cinnamon u.c. grafiskajām vidēm, bet noklusētā ir GNOME. Oficiāli atbalstītie laidieni ar citām grafiskajām vidēm Fedora projektā saucas Spins. Instalācijas attēlos (izņemot Netinstall) iekļautas biroja programmatūras pakotnes un daudzi citi rīki.

 Versiju vēsture 
Fedora projekts jaunas versijas izlaiž aptuveni ik pa 6 mēnešiem (pavasarī un rudenī), katra versija tiek uzturēta ~13 mēnešus pēc tās iznākšanas (Fedora 11 tiek tehniski atbalstīta līdz Fedora 13 iznākšanai un 2 mēnešus pēc tās utt). Fedora 20 Heisenbug bija pēdējā versija, kas izmantoja nosaukumu.
 Krāsa Nozīme Sarkana Veca versija, netiek uzturēta Zaļa Versija tiek uzturēta Zila Plānotā versija

ProjektsVersijaNosaukumsIzdošanas datumsLinux kodola versija izdošanas brīdī Fedora 37 - Plānots  36 -  5.17 35 -  5.15 34 -  5.11 33 -  5.8 32 -  5.6 31 -  5.3 30 -  5.0 29 -  4.18 28 -  4.16 27 -  4.13 26 -  4.11 25 -  4.8 24 -  4.5 23 -  4.2 22 -  4.0 21 -  3.17 20 Heisenbug  3.11 19 Schrödinger's Cat  3.9 18 Spherical Cow  3.6 17 Beefy Miracle  3.3 16 Verne  3.1 15 Lovelock  2.6.38 14 Laughlin  2.6.35 13 Goddard  2.6.33 12 Constantine  2.6.31.5 11 Leonidas  2.6.29.4 10 Cambridge  2.6.27 9 Sulphur  2.6.25 8 Werewolf  2.6.23.1 7 Moonshine  2.6.21 Fedora Core 6 Zod  2.6.18 5 Bordeaux  2.6.15 4 Stentz  2.6.11 3 Heidelberg  2.6.9 2 Tettnang  2.6.5 1 Yarrow  2.4.19

 Atsauces 

 Ārējās saites 
 Fedora projekta mājaslapa
 Fedora Magazine
 FedoraNEWS
 FedoraForum.org
 Fedora at DistroWatch
 Fedora distributīva ikdienas laidiens

Kategorija:Linux distributīvi