Bāzele

Bāzele (, , ) ir pilsēta Šveices ziemeļos, valsts vācvalodigajā daļā, pie Reinas upes. Atrodas tiešā Francijas un Vācijas tuvumā. Šveices trešā lielākā pilsēta, veido atsevišķu Bāzeles pilsētas (Basel-Stadt) kantonu.

Bāzeles Universitātē (dib. 1459.) dažādos laikos darbojušies Roterdamas Erasms, Hanss Holbeins Jaunākais, Paracelzs, Dāniels Bernulli, Leonards Eilers un Frīdrihs Nīče.

Ķīmiskās un farmaceitiskās rūpniecības centrs. Pazīstama kā farmaceitisko kompāniju Novartis un Hoffmann-La Roche, ķīmiskās rūpniecības kompānijas Ciba Specialty Chemicals un finanšu kompānijas UBS AG mītnes vieta.

Bāzeles lidosta (EuroAirport Basel-Mulhouse-Freiburg) atrodas Francijas teritorijā un to kopīgi apsaimnieko abas valstis.

 Vēsture 

Bāzeles vietā aizvēsturiskos laikos bija ķeltu apmetne. 13./12. gadā p.m.ē. šo teritoriju Romas imperatora Augusta valdīšanas laikā iekaroja romieši un iekļāva to provincē "Germania superior". Netālu no mūsdienu Bāzeles atrašanās vietas tika nodibināta apmetne Augusta Raurica un uzcēla tiltu pār Reinas upi. 374. gadā m.ē. pirmo reizi rakstītos avotos parādījās vietvārds Basilia. Ap 450. gadu apkārtnē ieradās ģermāņu cilts alemaņi. V gadsimta beigās Bāzele iekļāvās Franku impērijā, 912. gadā - Burgundijā, vēlāk - Svētās Romas impērijā. Kopš 999. gada pilsētu pārvaldīja bīskaps.

1225 — 1226. gadā tika atjaunots tilts pār Reinu, un būtiski palielinājās Bāzeles nozīmība, jo tas bija vienīgais tilts pār Reinu posmā no Konstancas ezera. 1356. gadā pilsētu izpostīja zemestrīce. No 1431. līdz 1449. gadam pilsētā notika Bāzeles koncils. 1459. gadā ar pāvesta svētību tika atklāta Bāzeles Universitāte - vecākā Šveicē.

1501. gadā Bāzele de facto izstājās no Svētās Romas impērijas un iestājās Šveices Konfederācijā kā 11 kantons. 1536. gadā Bāzelē pirmoreiz publicēja vienu no Kalvina svarīgākajiem darbiem - Christianae religionis institutio, bet 1543. gadā - Vezālija anatomijas grāmatu De humani corporis fabrica.'

Kopš 1833. gada Bāzeles pilsēta un apkārtne ir atsevišķi puskantoni. 1912. gadā Bāzelē notika Otrās Internacionāles kongress.

1874. gada 3. jūlijā Bāzelē atvērās Bāzeles zooloģiskais dārzs — pirmais zooloģiskais dārzs Šveicē.

 Cilvēki 

Bāzelē dzimuši:

 Johans Jakobs Bahofens (Johann Jakob Bachofen) (1815-1887) - jurists, vēsturnieks
 Karls Barts (Karl Barth) (1886-1968) - teologs
 Gaspars Baugins (Gaspard Bauhin) (1560-1624) - botāniķis
 Arnolds Beklīns (Arnold Böcklin) (1827-1901) - mākslinieks
 Jākobs Bernulli (Jakob Bernoulli) (1654-1705) - zinātnieks
 Johans (I) Bernulli (Johann Bernoulli) (1667-1748) - matemātiķis
 Jakobs Burkhards (Jacob Burckhardt) (1818-1897) - mākslas zinātnieks
 Peters Cumtors (Peter Zumthor) (1943-) - arhitekts
 Filips Dēgens (Philipp Degen) (1983-) - futbolists
 Leonards Eilers (Leonhard Euler) (1707-1783) - matemātiķis
 Rodžers Federers (Roger Federer) (1981-) - tenisists
 Edvīns Fišers (Edwin Fischer) (1886-1960) - pianists
 Aleksandrs Frejs (Alexander Frei) (1979-) - futbolists
 Hakans Jakins (Hakan Yakin) (1977-) - futbolists
 Haness Meijers (Hannes Meyer) (1889-1954) - arhitekts
 Mateuss Meriāns (Matthäus Merian) (1593-1650) - mākslinieks
 Karls Aleksandrs Millers (Karl Alexander Müller) (1927-) - fiziķis
 Frīdrihs Mīšers (Friedrich Miescher) (1844-1895) - biologs
 Ogists Pikārs (Auguste Piccard) (1884-1962) - fiziķis un izgudrotājs
 Patija Šnaidere (Patty Schnyder) (1978-) - tenisiste
 Marko Štrellers (Marco Streller) (1981-) - futbolists
 Fritjofs Šuons (Frithjof Schuon) (1907-1998) - filozofs
 Lugvigs Zenfls (Ludwig Senfl) (1486-1543) - komponists

 Atsauces 

 Ārējās saites 



Bazele