Prešova

Prešova () ir pēc iedzīvotāju skaita Slovākijas trešā lielākā pilsēta. Atrodas valsts austrumos pie Torisas (Torysa) upes aptuveni 30 kilometrus uz ziemeļiem no Košices. Prešovas apgabala centrs.

Prešovā ir labi saglabājusies vecā gotikas, baroka un rokoko apbūve. Pilsēta ir grieķu katoļu un luterāņu bīskapijas un pareizticīgos patriarhāta centrs.

 Vēsture 

Daudzus gadsimtus pilsēta ietilpa Ungārijā. Pirmās rakstītās ziņas par Prešovu ir no 1247. gada, kad pilsētā ieceļoja vācu kolonisti no Spišas reģiona. 1299. gadā Prešovai tika piešķirtas pilsētas tiesības, bet 1374. gadā tā kļuva par karalisko brīvpilsētu. 15. gadsimtā tā kopā ar Bardejovu, Košici, Levoču un Sabinovu ietilpa t.s. Pentapolitānā. Pilsēta kļuva turīga kā starpnieks vīna tirdzniecībā no Tisas reģiona uz Poliju.

1572. gadā apkārtnē sākās sāls ieguve, bet 1647. gadā tā kļuva par Šarišas komitāta centru.

Pēc Pirmā pasaules kara 1919. gada 16. jūnijā pilsētā ar Ungārijas karaspēka palīdzību Prešovā tika deklarēta Slovākijas Padomju republika. Prešova kļuva par šīs neatzītās valsts, kura eksistēja līdz tā paša gada 7. jūlijam, galvaspilsētu. Pēc tam pilsēta iekļāvās jaunās Čehoslovākijas sastāvā. Otrā pasaules kara laikā Prešova uz laiku kļuva par Slovākijas austrumdaļas galveno pilsētu, jo pēc Vīnes arbitrāžām Košice tika iekļauta Ungārijā. Sociālistiskās Čehoslovākijas laikā Prešovas iedzīvotāju skaits trīskāršojās, jo tika attīstīta smagā rūpniecība. Kopš 1993. gada - neatkarīgās Slovākijas sastāvā.

Cilvēki
Pēc etniskā sastāva vairums pilsētas iedzīvotāju ir slovāki (94,7 %). Pēc reliģiskās piederības - katoļi (66,77 %), bez reliģiskās piederības (13,57 %), grieķu katoļi (4,82 %).

Prešova ir hokejistu Vladimīra Mihālika (Vladimír Mihálik, 1987) un Martina Štrbāka (Martin Štrbák, 1975) dzimtā pilsēta.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Slovākijas pilsētas
Kategorija:Prešovas apgabala pilsētas