Barselona

Barselona (, izrunā: ; , izrunā: ) ir pilsēta Spānijas ziemeļaustrumos Vidusjūras krastā. Tas ir Katalonijas administratīvais centrs un novada apdzīvotākā pilsēta; kā arī visas valsts otra apdzīvotākā pilsēta pēc Madrides.Demographia: World Urban Areas, March 2010 Galvenais Katalonijas ekonomiskais un kultūras centrs.

Barselona slavena ar savdabīgā arhitekta Antonio Gaudí darbiem.

Pazīstama ar savu futbola komandu FC Barcelona. Netālu no pilsētas atrodas Circuit de Catalunya — Formula 1 Spānijas GP trase.

 Vēsture 
Leģenda vēsta, ka Barselonu dibinājis kartāgietis, Hannibala tēvs Hamilkars Barka, no kā cēlies pilsētas nosaukums. Tomēr drošas ziņas par pilsētu ir no romiešu laikiem, kad Barselona (toreiz Barcino) ietilpa Hispania Tarraconensis provincē.

5. gadsimtā pilsētu ieņēma vestgoti, bet 8. gadsimta sākumā — mauri.

801. gadā franku karalis Ludvigs Dievbijīgais ieņēma pilsētu un izvēlējās to par no Karolingiem atkarīgās Spāņu markas (Marca Hispanica) galvaspilsētu ar Barselonas grāfu priekšgalā. 985. gadā Al Mansūrs nopostīja pilsētu.

Pamazām Barselonas grāfiste kļuva neatkarīga no franku karaļiem, bet 1137. gadā tā dinastiski apvienojās ar Aragonu un Barselona kļuva par apvienotās valsts ievērojamāko pilsētu līdz 1479. gadā, Aragonas karalim Fernando II apprecot Kastīlijas karalieni Izabellu I, rodas Spānija, un Barselona zaudē daļu no savas ietekmes.

1450. gadā tika dibināta Barselonas Universitāte.

Barselona cieta Spānijas mantojuma karā, pēc kura stipri tiek ierobežota katalāņu valodas lietošana.

19. gadsimtā Barselona piedzīvoja rūpniecisko revolūciju, un Katalonija kļuva par rūpnieciski attīstītāko rajonu Spānijā, bet Barselona strauji auga.

20. gadsimta sākumā nostiprinājās katalāņu nacionālisms. Tāpat Barselona kļuva par Spānijas strādnieku kustības centru. Atšķirībā no daudzām citām valstīm, Spānijā strādnieku kustība lielā mērā attīstījās anarhosindikālisma gultnē, un tieši Barselona bija anarhistu centrs.

Spānijas pilsoņu karā (1936—1939) Barselona bija viena no republikāņu galvenajām pilsētām. 1937. gada maijā Barselonā izcēlās ielu kaujas starp sabiedrotajiem — anarhistiem — un komunistiem. No 1937. gada augusta līdz 1938. gada decembrim Barselona bija republikāniskās Spānijas galvaspilsēta, līdz to ieņēma Franko karaspēks.

Pēc Franko režīma beigām Barselona kļuva par populāru tūrisma centru. Kaut arī Franko laikā oficiāli aizliegta, bija novērojama katalāņu valodas vispārēja atdzimšana — pēdējos gadu desmitos tā kļuvusi par Barselonas ikdienas valodu.

1992. gadā Barselonā notika vasaras olimpiskās spēles.

 Ievērojamas vietas 
 La Rambla — slavenākā Barselonas iela
 La Sagrada Família — Gaudi celta baznīca (nepabeigta)
 Liceu — Barselonas opera
 Parc Güell — Gaudi projektēts parks
 Casa Milà - Gaudi projektēta būve, zināma kā La Pedrera
 Casa Batlló
 Palau de la Música Catalana — Barselonas koncerta halle
 Hospital de Sant Pau — komplekss uzbūvēts laika posmā no 1901. gada līdz 1930. gadam, katalāņu arhitekta-modernista Lluís Domènech i Montaner projekts
 Aquàrium de Barcelona — Barselonas akvārijs.

 Cilvēki 
Barselonā dzimuši:

 Alfonso II (Alfonso II de Aragón, Alfons el Cast; 1152—1196) — Aragonas karalis
 Viktorija de los Anhelesa (Victoria de los Ángeles; 1923—2005) — operdziedātāja
 Daniels Brīls (Daniel Brühl; 1978) — aktieris
 Serhi Brugera (Sergi Bruguera; 1971) — tenisists
 Pompo Fabra (Pompeu Fabra; 1868—1948) — lingvists
 Pau Gazols (Pau Gasol; 1980) — basketbolists
 Hoseps Gvardiola (Josep Guardiola; 1971) — futbolists un futbola treneris
 Montserata Kabaļe (Montserrat Caballé; 1933) — dziedātāja
 Hosē Karerass (José Carreras; 1946) — dziedātājs
 Ramons Kazass (Ramon Casas i Carbó; 1866—1932) — gleznotājs
 Izabella Kuaksē (Isabel Coixet; 1962) — kinorežisore
 Paskuāls Maragals i Mira (Pasqual Maragall i Mira; 1941) — politiķis
 Eduardo Mendosa (Eduardo Mendoza; 1943) — rakstnieks
 Ramons Merkaders (Ramón Mercader; 1914—1978) — Trocka slepkava
 Huans Miro (Joan Miró; 1893—1983) — mākslinieks
 Enriks Miraljess (Enric Miralles; 1955—2000) — arhitekts
 Manuels Vaskess Montalbāns (Manuel Vázquez Montalbán; 1939—2003) — rakstnieks
 Karloss Luiss Safons (Carlos Ruiz Zafón; 1964) — rakstnieks
 Rikardo Samora (Ricardo Zamora; 1901—1978) — futbolists
 Huans Antonio Samarančs (Juan Antonio Samaranch; 1920—2010) — sporta funkcionārs
 Aranča Sančesa-Vikario (Arantxa Sánchez Vicario; 1971) — tenisiste
 Huans Serats (Joan Manuel Serrat; 1943) — dziedātājs
 Hoseps Serts (Josep Lluís Sert; 1902—1983) — arhitekts
 Fernando Sors (Fernando Sor; 1778—1839) — ģitārists
 Antoni Tapjess (Antoni Tàpies; 1923) — gleznotājs
 Sete Žibernau (Sete Gibernau; 1972) — motobraucējs
 Paula Losada (Paula Losada Alié; 1999) — aktrise un dejotāja

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Mājaslapa   



Kategorija:Katalonijas pilsētas
Kategorija:Olimpisko spēļu mājvietas
Kategorija:Olimpiskās norises vietas vieglatlētikā