Tukums

Tukums ir pilsēta Latvijā, Tukuma novada administratīvais centrs. Pilsēta atrodas KurzemesLatviešu vēsturisko zemju likums austrumu daļā pie Slocenes upes krastiem, 65 km attālumā no Rīgas. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir 13. lielākā apdzīvotā vieta Latvijā. Tukums ir nozīmīgs dzelzceļa mezgls, kas to savieno ar Jelgavu, Rīgu un Ventspili. Darbojas divas dzelzceļa stacijas — Tukums I un Tukums II.

 Nosaukums 
Pilsētas nosaukums cēlies no Baltijas somu valodām: vai nu no Tukku magi (mūsdienu ), kas skaidrojams kā "pakalnu rinda" vai "kaudžu kalni" vai arī, pēc citas hipotēzes, vietvārds cēlies no līvu vārdiem tutkam maa — "gala zeme".

 Vēsture 

Vēstures avotos Tukuma () vārds pirmo reizi minēts 1253. gada Kursas dalīšanas līgumā. Livonijas ordenis Tukumā pie senā satiksmes ceļa, kas caur tagadējo Jūrmalu savienoja Rīgu ar Kuldīgu un tālāk ar Prūsiju, uzcēla ordeņa pili. Savas stratēģiskās nozīmes dēļ ("Kurzemes vārti") Tukuma pils bija tieši pakļauta Livonijas ordeņa mestram, tajā pastāvīgi uzturējās nedaudz ordeņbrāļu un to izmantoja kā pārtikas un preču noliktavu. 1445. gadā pirmo reizi pie pils pieminēts Tukuma miests.

Pēc Kurzemes un Zemgales hercogistes izveides Tukums kļuva par virspilskunga rezidenci. Pēc tam, kad 1795. gadā Krievijas Impērija anektēja Kurzemes hercogisti, Tukumam piešķīra pilsētas tiesības. 1877. gadā tika atklāta dzelzceļa līnija Rīga - Tukums. 1905. gada revolūcijas laikā pilsētā norisinājās bruņotā sacelšanās, kuras laikā gāja bojā 120 cilvēki.

Latvijas neatkarības atjaunošanas laikā 1990. gada 29. maijā Tukumā novāca Ļeņina pieminekli. Kopš 1995. gada pilsētā notiek ikgadējie Tukuma pilsētas svētki.

 Iedzīvotāji 
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas (1797-2021) 

 Tautības 
 gads iedzīvotāju skaits latvieši krievi baltkrievi ukraiņi poļi lietuvieši ebreji čigāni igauņi vācieši tatāri un citi 1863 3398 492 114 krievi 0 14 0 1802 0 0 970 0 6 1881 6151 1988 107 krievi 0 3 0 2858 4 0 1189 0 2 1897 7555 3940 120 6 0 25 8 2296 0 2 1152 4 2 1925 7167 5507 89 2 nez. 43 22 1025 nez. 4 378 nez. 97 1930 7658 5937 95 44 nez. 41 22 968 nez. 11 448 nez. 92 1935 8144 6358 100 59 nez. 68 35 953 nez. 12 451 nez. 108 1970 14760 10083 3061 394 409 177 106 103 nez. nez. nez. nez. 427 1979 18642 12281 4300 608 570 198 142 61 nez. nez. nez. nez. 482 1989 21439 14097 4849 680 839 201 144 52 359 14 25 46 132 2000 18886 14393 2745 481 346 202 129 25 444 14 nez. nez. 107 2011 18402 15309 1897 340 262 138 133 nez. nez. nez. nez. nez. 323 2021 16604 13917 1576 303  228 120 125 nez. nez. nez. nez. nez. 335

 Saimniecība 

2019. gadā šajā pilsētā tika pārstrādāta puse no Latvijas riepām. Tā ir otrā lielākā riepu pārstrādes rūpnīca Baltijas valstīs.

 Izglītība 
Tukumā atrodas Latvijas Universitātes (pirms tam Rīgas Pedagoģijas un izglītības vadības augstskolas) Tukuma filiāle. Pilsētā darbojas arī piecas vispārizglītojošās skolas. No tām viena ir  Valsts ģimnāzija (Tukuma Raiņa Valsts ģimnāzija), divas vidusskolas (Tukuma 2. vidusskola un Tukuma 3. vidusskola) un viena vakara un neklātienes skola (Tukuma vakara un neklātienes vidusskola), kā arī divas pamatskolas (Tukuma E.Birznieka-Upīša 1. pamatskola,  un Tukuma internātpamatskola).

Par jaunākajiem tukumniekiem rūpējas 5 pirmskolas izglītības iestādes. Bez šīm izglītības iestādēm šeit darbojas arī Tukuma Mūzikas skola un Tukuma Mākslas skola, kurās skolēni var darboties ārpusskolas nodarbībās. Sporta nodarbības piedāvā Tukuma Sporta skola.

 Kultūra 
Tukumā darbojās Kultūras nams, kas ir daudzfunkcionāla pašvaldības kultūras institūcija, kuras galvenais mērķis ir nodrošināt kultūras un mākslas pieejamību un mūžizglītību pilsētas un novada iedzīvotājiem. Tas veic saimniecisko un administratīvo darbu, organizē amatiermākslas kolektīvu nodarbības, kā arī īsteno pasākumus un citas kultūras nama aktivitātes, balstoties gan gadiem krātās tradīcijās, gan domājot par pilsētas un kultūras nama attīstību nākotnē.

Tukuma muzejs ir kultūrvides muzejs, kura krājumā ir izcila Latvijas modernās mākslas un historisma laikmeta muižu kungu māju interjera kolekcijas, Tukuma, Engures, Jaunpils, Kandavas novadu kultūrvēstures liecības, tostarp arī šo novadu etnogrāfisko tērpu un tekstīliju kolekcija, kas papildinās galvenokārt dāvinājumu veidā. Muzeja ekspozīcijas, mākslas, vēstures un etnogrāfijas izstādes, izglītojošās programmas, tālākizglītības kursi un kultūras pasākumi, plašais zinātnisko un populārzinātnisko publikāciju klāsts top pētnieciskā darba rezultātā un sadarbībā ar daudziem Latvijas muzejiem un citām pētnieciskajām un atmiņas institūcijām.

Tukuma bibliotēka ir kultūras, izglītības, informācijas iegūšanas un pašizglītošanās vieta. Tā nodrošina informācijas avotu sistematizāciju, kā arī drukāto darbu, elektronisko avotu un citu dokumentu pieejamību iedzīvotājiem. Bibliotēka iedzīvotājiem nodrošina vairāk kā 73 800 drukāto darbu, 90 periodisko izdevumu, bezmaksas pieeju internetam un bibliotēkas veidotajām un abonētajām datubāzēm.

 Uzņēmējdarbība 
Tukuma novadā pēc teritorijas ir izvietotas dažādas uzņēmējdarbības nozares. Divas galvenās rūpniecības teritorijas ir Tukums un Pūre. Pakalpojumu un tirdzniecības zona izvietota Tukuma pilsētā. Lauksaimniecības un mežistrādes teritorijas aptver gandrīz visu pārējo novadu.

Tukuma pilsēta atrodas ērtā vietā arī no loģistikas viedokļa, jo pilsēta atrodas pāris kilometru attālumā no A10 autoceļa (Rīga - Ventspils). Attālums līdz Rīgai – 66 km, Ventspilij – 125 km, Liepājai – 168 km, Jelgavai – 54 km. Pilsētai cauri ved dzelzceļš, pa kuru regulāri kursē pasažieru vilcieni uz Rīgu un Jūrmalu, kā arī notiek kravu pārvadājumi. Cits nozīmīgs infrastruktūras objekts ir lidosta – Jūrmala Airport. Lidosta atrodas aptuveni 5 km no Tukuma robežas.

Lielākie uzņēmumi Tukumā ir "AS Tukuma piens", "SIA Dekšņi", "SIA CSK Steel", "AS Tukuma straume", "SIA Vītoli AMI" un "SIA Telms".

 Sports 
Tukumā darbojās Sporta skola, kura dibināta 1954. gadā. Tajā ir 6 profesionālās ievirzes programmas: basketbols, ložu šaušana, vieglatlētika, volejbols, futbols un mākslas vingrošana.

Pilsētā ir arī ledus halle ar 58 x 28 m lielu ledus laukumu un tribīnēm ar 820 sēdvietām skatītājiem un tikpat daudz stāvvietām. Ledus laukums atbilst treniņu un sacensību rīkošanas prasībām hokejā un daiļslidošanā. Ikdienā hallē regulāri trenējas „Hokeja klubs Tukums” jaunie hokejisti un daiļslidotāji, kā arī amatieru hokeja komandas, notiek vietējā mēroga hokeja čempionāta spēles, bet darba dienu rīta stundās un nedēļas nogalēs darbojas publiskā slidotava.

Tukumā ir tādi sporta klubi, kā FK Tukums 2000, HK Tukums (hokejs), BK Tukums (basketbols), Tukuma vieglatlētikas klubs un Riteņbraukšanas klubs "KMK".

 Apskates objekti 

 Artas Dumpes piemineklis - uzstādīts 1975. gadā. Lai arī pieminekļa nosaukums ir "Piemineklis Tukuma atbrīvotājiem" un oficiālajā versijā tas veltīts padomju armijas karavīriem, tēlniecei jau tad, kad pieminekli veidojusi, bijusi arī pieminekļa būtības otrā versija. Viņa šo pieminekli veidoja kā latviešu spēka simbolu - vientuļu Kurzemes ozolu lauka vidū, ar nosaukumu "Ozols - spēka zari". Tā vidū atrodas māte, kas satur abās malās dēlus, kuri karojuši pretējās frontes pusēs.

 Durbes pils - uzbūvēta 1671. gadā un vairākkārt pārbūvēta. Pils ir vienīgā no agrākajām Latvijas muižu kungu mājām, kur pilnībā rekonstruēts 19. gadsimta beigu un 20. gadsimta sākuma vēsturiskais interjers un radīts priekšstats par vācbaltu kultūru. Tā uzskatāma par vienu no Kurzemes klasicisma arhitektūras pērlēm, ko ietver ainavu parks un rotonda ar garāko gājēju tiltu Latvijā.
 Pils tornis - uzskata, ka pils celtniecība uzsākta 1277. gadā. No lielās Livonijas ordeņa pils saglabājies vien neliels mūra fragments, savukārt 18. gadsimtā uzbūvētajā pils tornī pārmaiņus atradušās telpas gan cietuma, gan kroņa magazīna (labības klēts) vajadzībām.
 Mākslas muzejs - Tukumā atrodas pirmais mākslas muzejs Latvijā, kurš izveidots 1935. gada decembrī, bet pirmo izstādi vēris vaļā 1936. gada janvārī.
 Galerija "Durvis" - apskatāmas mūsdienu mākslas izstādes un nopērkami suvenīri piemiņai no Tukuma. Senatnīgo elpu galerijai piešķir tās iekārtošanas laikā atklātas 18. gadsimta rokoko stila durvis.
 Brīvības laukums - vairāk nekā 600 gadu tas kalpojis par tirgus laukumu, kur tirgoties sabraukuši laucinieki no tuvākas un tālākas apkārtnes, zvejnieki no jūrmalciemiem un vietējie amatnieki. Līdz 1990. gadam, pašā pilsētas centrā, savu vietu bija ieņēmis Ļeņina piemineklis, bet mūsdienās laukumu rotā soliņi atpūtai, krāšņas puķu dobes un strūklaka.
 Zigfrīda Annas Meierovica piemineklis - par godu Latvijas valsts simtgadei Tukuma vecpilsētā 2018. gada novembrī tika atklāts Z. A. Meierovica piemineklis. Tā autori ir tēlnieki Zane Elerte, Matīss Kalniņš un arhitekte Liene Līce. Tas atrodas skvērā pie Lielās un Jaunās ielas krustojuma, netālu no Brīvības laukuma un skolas, kurā mācījies izcilais valstsvīrs.
 Durbes estrāde - Durbes parks kā kultūras norišu vieta izmantota jau sen. Tajā tikuši rīkoti Līgo svētki, lai izkoptu vietējo sabiedrisko dzīvi. 1928. gadā pirmajos Tukuma novada dziesmu svētkos kā goda viesi piedalījās dzejnieks Rainis, Valsts prezidents Gustavs Zemgals un citas augstas valsts amatpersonas. 1957. gadā Durbes estrāde tika nopostīta lielajā vētrā, 1963. gadā tika uzbūvēta mūsdienās redzamā Durbes estrādes koka konstrukciju būve.

 Ievērojamas personības 
Tukumā dzimuši:

 Sadraudzības pilsētas 
Tukumam ir sadraudzības attiecības ar šādām pilsētām:

 Skatīt arī 

 Tukuma novads

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Tukuma novada dome
 Tukuma informācijas mājaslapa
 Tukuma tūrisma informācijas centrs

Kategorija:Kurzeme