Aizkarpatu apgabals

Aizkarpatu apgabals () vai Aizkarpatija () ir viens no Ukrainas apgabaliem. Tas robežojas ar Ivanofrankivskas un Ļvivas apgabaliem ziemeļaustrumos, kā arī Polijas Piekarpatu vojevodisti ziemeļos, Slovākiju ziemeļrietumos, Ungāriju dienvidrietumos un Rumāniju dienvidos.

Apgabala ziemeļu/ziemeļaustrumu daļa atrodas Karpatu kalnos, dienvidrietumu daļa — Aizkarpatu zemienē. Bez ukraiņiem, apgabalā kompakti gar Ungārijas robežu dzīvo ungāri, gar — Rumānijas robežu — rumāņi. Kalnos dzīvo rusīnu, lemku, boiku un huculu etniskās grupas.

 Vēsture 
Kopš 1000. gada Karpatu pakāje () bija Ungārijas Karalistes pakļautībā. Pēc ungāru sakāves Mohāčas kaujā 1571. gadā rusīnu apdzīvotās teritorijas austrumu daļa kļuva par Transilvānijas hercogistes daļu. Pēc turku sakāves 1683. gada Vīnes kaujā visu Karpatu provinci pakļāva Habsburgu impērija. Pēc ungāru sacelšanās 1867. gadā tā kļuva par Austroungārijas dubultmonarhijas daļu un ietilpa Beregas, Ungas, Ugošas un Maramurešas komitātos.
Pēc Austroungārijas sabrukuma to 1918. gada 1. novembrī to pasludināja par Rietumukrainas Tautas Republikas daļu, drīz to okupēja Rumānijas armija, 1919. gada martā Ungārijas Padomju republikas armija, bet pēc Trianonas līguma nosacījumiem rusīnu un ungāru apdzīvotā zeme ietilpa Čehoslovākijā kā Piekarpatu Rutēnija ().

1938. gada novembrī pēc Minhenes vienošanās Ungārija atguva Karpatu Rutēnijas dienvidu daļu,
Pēc Slovākijas neatkarības pasludināšanas 1939. gada 15. martā tika pasludināta arī Aizkarpatu Ukrainas neatkarība, tomēr līdz 18. martam to ieņēma Ungārijas karaspēks, dienviddaļu anektēja Ungārija.
1944. gada oktobrī Karpatu Ukrainu okupēja Sarkanā armija, tā paša gada novembrī tika nodibināta padomju vara un 1945. gada 29. jūnijā Čehoslovākijas prezidents Edvards Benešs bija spiests parakstīt atteikšanos no Karpatu Rutēnijas, jūlijā tika pasludināta apvienošanās ar Ukrainas PSR. 1947. gada Parīzes miera līgumā Ungārija atteicās no 1938. un 1939. gadā iegūtās teritorijas.

 Teritoriālā piederība dažādos laikmetos 
 Ungārijas karaliste (1000—1526)
 Transilvānijas hercogiste (1526—1683)
 Hābsburgu monarhija (1683—1806)
 Austrijas Impērija (1806—1867)
 Austroungārija (1867—1918)
 Čehoslovākija (1920—1945)
 sadalīta Slovākijas un Ungārijas daļās, tad Ungārijas okupēta (1938/1939—1944)
 Ukrainas PSR (1945—1991)
 Ukraina (no 1991. gada)

 Etniskā struktūra 
Gar Ungārijas robežu dzīvo ungāri, kalnainajā austrumu daļā rumāņi, pārējā teritorijā ukraiņi, pilsētās arī krievi.

 Administratīvais iedalījums 
Līdz 2020. gada administratīvajai reformai apgabalā ietilpa 5 apgabala nozīmes pilsētas — Berehove, Čopa, Husta, Mukačeve, Užhoroda, kā arī 13 rajoni — Berehoves rajons, Hustas rajons, Iršavas rajons, Mižhirjas rajons, Mukačeves rajons, Perečinas rajons, Rahivas rajons, Svaļavas rajons, Tjačivas rajons, Užhorodas rajons, Velikijbereznijas rajons, Vinohradivas rajons, Volovecas rajons.

Kopš 2020. gada 17. jūlija apgabalā ir seši rajoni Berehoves rajons, Hustas rajons, Mukačeves rajons, Rahivas rajons, Tjačivas rajons un Užhorodas rajons; bijušās apgabala pakļautības pilsētas iekļautas jauno rajonu sastāvā.

 Pilsētas 

Apgabalā ir 11 pilsētas:

 20px Užhoroda — 116 304 iedz.
 20px Mukačeve — 84 692 iedz.
 20px Husta — 28 656 iedz.
 20px Vinohradiva — 25 481 iedz.
 20px Berehove — 24 487 iedz.
 20px Svaļava — 16 871 iedz. 20px Rahiva — 15 137 iedz.
 20px Iršava — 10 311 iedz.
 20px Tjačiva — 9 184 iedz.
 20px Čopa — 8 992 iedz.
 20px Perečina — 6 705 iedz.

 Karte 

 Ārējās saites 

Kategorija:Ukrainas apgabali