Gvineja

Gvinejas Republika () ir vāji attīstīta daudznacionāla valsts Āfrikas ziemeļrietumos. Ziemeļrietumos tā robežojas ar Gvineju-Bisavu, ziemeļos ar Senegālu, ziemeļos un ziemeļaustrumos ar Mali, austrumos ar Kotdivuāru, bet dienvidos ar Libēriju un Sjerraleoni. Rietumos to apskalo Atlantijas okeāns. Gvinejā atrodas 1/3 no pasaules boksītu krājumiem, un tā ir otrs lielākais boksītu eksportētājs pasaulē.

 Ģeogrāfija 
Ar 245 857 kvadrātkilometru platību Gvineja ir apmēram tāda paša lieluma kā Lielbritānija, bet mazliet mazāka kā ASV štats Oregona. Krasta līnija ir 320 kilometrus gara, bet kopējā sauszemes robeža ir 3400 kilometri.

Gvineja ir izvietota gar Atlantijas okeāna piekrasti uz Lejasgvinejas līdzenuma. Krasta līnija izrobota ar daudzām mazām salām. Ziemeļaustrumos ir Augšnigēras līdzenums, kas atrodas 300-400 metrus virs jūras līmeņa. Pārējā teritorija atrodas uz Ziemeļgvinejas augstienes: ziemeļrietumi uz Futadžalona plato, dienvidaustrumi uz Leones-Libērijas augstienes. Augstākā virsotne Gvinejā ir Nimbas kalns, kura augstums ir 1752 metri virs jūras līmeņa.

Lielākā daļa no upēm sākas Futadžalona plato un Leones-Libērijas augstienē. Lielākās upes ir Gambija, Bafinga, Nigēra, Konkure.

 Klimats 
Gvinejā ir subekvatoriālais musonu klimats. Karstākie mēneši gadā ir marts un aprīlis, vidējā temperatūra piekrastē ir no 27-30 °C, bet augstienēs no 23 °C. Vēsākais mēnesis gadā ir augusts, vidējā gaisa temperatūra piekrastē ir no 24-26 °C, augstienēs no 20 °C. Nokrišņu daudzums piekrastē sasniedz 4000 mm, iekšzemē no 1200-1500 mm. Lietus sezona ilgst 5-7 mēnešus, parasti no aprīļa līdz oktobrim.
 Daba 
Visbiežāk sastopamie augi ir sarkanās un sarkandzeltenās laterītaugsnes, Garzāļu savannas un savannu skrajmeži. Gvinejas dienvidaustrumos ir mitrie tropu meži. Upju krastos ir galeriju meži, bet grīvās — mangroves.

Ir sastopami daudz dzīvnieki no tiem izplatītākie ir leopardi, ziloņi, antilopes, mežacūkas, gepardi, nīlzirgi, krokodili, pērtiķi. Gvinejā ir sastopama bagātīga putnu un kukaiņu daudzveidība.

 Iedzīvotāji 
2009. gadā Gvinejā dzīvoja 10 057 975 iedzīvotāji. Gvinejā dzīvo vairāk kā 24 dažādu tautību cilvēki. Lielākā daļa jeb 40% no kopējā iedzīvotāju skaita ir fulieši, 30% mindki, 20% susieši un 10% ar citu etnisko piederību.
 Reliģija 
Izplatītākā reliģija Gvinejā ir islāms. Aptuveni 85 % iedzīvotāju ir musulmaņi, bet 8 % - kristieši un 7 % pieder tradicionālajām animistu ticībām. Gvinejas musulmaņi pārsvarā ir sunnīti un sufiji, bet šiītu ir salīdzinoši maz. Konakri Lielā mošeja ir viena no lielākajām mošejām Rietumāfrikā.

Starp kristiešu konfesijām ir Romas katoļi, anglikāņi, baptisti, adventisti un citas evaņģēliskās grupas. Valstī darbojas Jehovas liecinieki, kas ir valdības atzīta organizācija. Ir neliela Bahai kopiena, neliels skaits hinduistu, budistu un tradicionālo ķīniešu reliģisko grupu pārstāvju starp valstī dzīvojošajiem ārvalstniekiem.

 Atsauces 

 Ārējās saites 


Kategorija:Āfrikas valstis