Alberts fon Bukshēvdens

Alberts fon Bukshēvdens (, ; dzimis apmēram , miris ), arī Alberts no Apeldernas, bija garīdznieks, diplomāts, politiķis, trešais Līvzemes (Ikšķiles) bīskaps, vēlāk pirmais Rīgas bīskaps. Galvenais vācu feodāļu un katoļu baznīcas ekspansijas vadītājs Baltijā 13. gadsimta sākumā. Tiek uzskatīts par Rīgas dibinātāju, viņa valdīšanas laikā uzcēla Rīgas Doma baznīcu.

 Izcelsme 
Cēlies no zemākās kārtas dižciltīgajiem — Bukshēvdeniem (Bickeshovede, Bikeshovde, Beckeshovede, de Bekeshovede, Buxhöveden, Buxöhvden, Bukshöwden). Alberta māte bija otrreiz precējusies ar ministeriālu Hogero no Apeldernas. Līdz pat 18. gadsimtam visur kā Alberta dzimtas uzvārds figurē Bukshēvdens. Nesaskaņas radās tikai tad, kad J.D. Grūbers savā "Livonijas Hronikas" izdevumā (1740. gadā) piešķīra Albertam dzimtas uzvārdu Apelderns (de Apeldern). J.D. Grūbers pamatojās vietu Indriķa hronikā (XXVIII, 6), kur minēts kā Alberta brālis minēts Johanness no Apeldernas (Iohannes vero de Appelderin, frater episcopi...). Tas likās par pietiekamu iemeslu, lai lauztu līdzšinējo tradīciju un izvirzītu jaunu tēzi par Alberta dzimtas uzvārdu. Šo tēzi atzina un pieņēma arī vairāki vēlākie pētnieki (J.G. Arnts, A. Hanzens, E. Pābsts, S. Aņņinskis). Jāteic, ka Alberta dzimtas vārds ar pilnīgu ticamību nav pierādīts vēl tagad.

 Biogrāfija 

Alberts Bukshēvdens ir dzimis ap 1165. gadu, mācījies Brēmenes svētā Pētera baznīcas skolā, vēlāk kļuvis par šīs baznīcas skolas garīdznieku un Brēmenes domkungu (1186—1194).

 (pēc Bertolda nāves 1198. gadā) pāvests Inocents III iesvētīja viņu par trešo Līvzemes (Ikšķiles) bīskapu. Izvēli acīmredzot ir ietekmējusi tuvā radniecība ar Brēmenes arhibīskapu Hartvigu II (Alberta māte bija Hartviga II pusmāsa).

1200. gadā Alberts ieradās Līvzemē, par savu rezidenci izvēloties Ikšķili. 1201. gadā, pēc pret līviem zaudētās kaujas pie Rumbulas, Alberts savu rezidenci pārcēla uz Rīgu, ko tad arī vēlāk oficiāli uzskata par Rīgas pilsētas dibināšanas gadu.

 Inocents III atbrīvoja Līvzemes bīskapiju no Brēmenes arhibīskapa uzraudzības. 1220. gadā Igaunija un Līvzeme tika piešķirtas Dānijas karalim Valdemāram II, pret ko iebilda Līvzemes iedzīvotāji un bīskapam Albertam 1222. gada jūnijā Sāmsalas sarunās ar karali izdevās viņu pārliecināt atteikties no tiesībām uz Līvzemi.  Svētās Romas impērijas ķeizara Frīdriha II dēls, Vācijas karalis Heinrihs VII (literatūrā dažkārt Indriķis), pamatojoties uz Alberta lūgumu, piešķīra Albertam principātu pār Livoniju, Letiju un Ridalu ar tiesībām kalt naudu, dibināt pilsētas komūnu Rīgā (fundandi civitem in Riga) un arī citas tiesības, kādas ir zemes valdniekam. Tādējādi Alberts kļuva par Vācijas valsts firstu. Tomēr Albertam neizdevās iegūt Livonijas arhibīskapa titulu. Viņš nebija vienīgais Livonijas garīgais valdnieks un viņa apgabala robežās ietilpa tikai daļa no Igaunijas. Alberts (arī viņa pēcteči līdz pat 1255. gadam) no Livonijas bīskapa palika tikai par Rīgas un Rīgas apgabala bīskapu, un Alberts aktīvi konfliktēja ar Dāniju par to, kuram pieder tiesības kristīt Igaunijas iedzīvotājus.sast. Uldis Bormanis, "Iepazīsim Latviju (3)", 2008., "Aplis", 7. lpp. ISBN 9984-10-214-9 Daļa autoru uzskata, ka Alberta aktīvā darbība drīzāk kavējusi kristietības ienākšanu Baltijā, jo no austrumiem reģionā līdz Alberta karagājieniem virzījās pareizticība, kura nebija tik asiņaini konfrontējoša ar vietējiem pagāniem.sast. Uldis Bormanis, "Iepazīsim Latviju (4)", "Aplis", 7.-8. lpp. ISBN 9984-10-214-9

Savas valdīšanas laikā Alberts 14 reizes pats personiski devies vervēt krusta karotājus. 1202. gadā Alberta palīgs Teoderihs ar viņa ziņu dibināja garīgu bruņinieku ordeni — Kristus bruņinieku brāļus —, ko vēlāk pazīst ar Zobenbrāļu ordeņa nosaukumu. Organizējis daudzus krusta karagājienus pret līviem, letiem un igauņiem, pēdējo reizi 1227. gada janvārī piedalījās Sāmsalas iekarošanā.

Miris 1229. gada 17. janvārī, apglabāts Rīgas Doma baznīcā.

Albertam par godu ir nosaukta Alberta iela Rīgā. 1996. gadā, saistībā ar Rīgas astoņsimtgadi, tika izlaista 10 latu jubilejas monēta ar bīskapa Alberta attēlu reversā.

 Skatīt arī 
 Rīgas arhibīskapi (1255—1562)

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Historia prodils
 Dzimtas tīmekļa vietne

Kategorija:1160. gados dzimušie
Kategorija:1229. gadā mirušie
Kategorija:Latvijas Romas katoļu bīskapi
Kategorija:Rīgas arhibīskapija
Kategorija:Livonijas cilvēki
Kategorija:Valdnieki Latvijas teritorijā
Kategorija:Lielajos kapos apbedītie
Kategorija:Lejassaksijā dzimušie