Malta

Malta (, ), oficiāli Maltas Republika (Repubblika ta' Malta, Republic of Malta), ir neliela salu valsts Dienvideiropā. Malta atrodas Vidusjūras centrālajā daļā arhipelāgā, kuru veido piecas salas. Valsts galvaspilsēta ir Valleta, bet lielākā pilsēta ir Sanpavla il Bihara. Malta aizņem 316 km² lielu teritoriju, tādēļ tā ir viena no mazākajām Eiropas valstīm.

 Malta ieguva neatkarību no Apvienotās Karalistes. Tajā pašā gadā Malta kļuva par ANO dalībvalsti, bet 2004. gadā kļuva par Eiropas Savienības dalībvalsti.

Valstī ir divas oficiālās valodas: maltiešu un angļu. Liela daļa iedzīvotāju saprot arī itāļu valodu, kas līdz 1934. gadam bija oficiālā valoda.

 Ģeogrāfija 
Malta atrodas Vidusjūras centrālajā daļā arhipelāgā, kuru veido piecas salas. Trīs no tām ir apdzīvotas: Malta (lielākā sala), Audeša jeb Goco un Kemnuna jeb Komino. Atlikušās divas salas Kemnuneta un Filfla ir neapdzīvotas.

Arhipelāgam vistuvāk atrodas Itālijai piederošā Sicīlija (93 km uz ziemeļiem no arhipelāga). 300 km uz dienvidiem atrodas Āfrikas valsts Lībija, un aptuveni 288 km uz rietumiem atrodas Tunisija.

 Klimats 
Maltā ir subtropu-Vidusjūras klimats ar siltām ziemām un karstām vasarām. Lietus visbiežāk iespējams ziemā, vasaras lielākoties ir sausas.^ The Maltese Islands, Department of Information — Malta. Gada vidējā temperatūra ir 22—23 °C dienā un 15 °C naktī. Gada aukstākais mēnesis ir janvāris, temperatūra svārstās no 12 līdz 20 °C dienā un no 7 līdz 12 °C naktī. Siltākais mēnesis ir augusts, tajā temperatūra svārstās no 28 līdz 34 °C dienā un no 19 līdz 24 °C naktī.^ Weather of Malta — MET Office in Malta International Airport Salīdzinājumā ar citu Eiropas valstu galvaspilsētām Maltas galvaspilsētā Valletā ir siltākās ziemas. Vidējā gaisa temperatūra laikā no janvāra līdz februārim svārstās no 15 līdz 16 °C dienā un no 9 līdz 10 °C naktī.^ a b c "Valletta Climate Guide". Retrieved 5 June 2009. Lielas gaisa temperatūras svārstības Maltā ir retas.

Malta ir viena no retajām vietām Eiropā, kas visu gadu ir zaļas. Maltā saule spīd ap 3000 stundām gadā, vidēji dienā vismaz 5 saulainas stundas decembrī un vismaz 12 saulainas stundas dienā jūlijā.^ a b "Met Office: Climate averages 1971—2000". Met Office. Retrieved 20 September 2011.

 Vēsture 

Malta jau 1400. gadā pirms mūsu ēras bija feniķiešu kolonija. Senajos laikos Malta daudz reizes mainījusi saimniekus. Feniķieši, grieķi, kartāgieši, romieši, vandaļi, goti, bizantieši (no 533. gada).

Romiešu valdīšanas laikā Malta bija slavena ar saviem audumiem. Tiek uzskatīts, ka pirmie maltieši tika pievērsti kristietībai pēc tam, kad kuģis, uz kura atradās apustulis Pāvils, avarēja pie Maltas krastiem 58. gadā.

Viduslaikos Malta nokļuva arābu rokās, Maltas tirdzniecība tika iznīcināta, Malta kļuva par pirātu bāzi.

1090. gadā Maltu iekaroja Sicīlijas Rožērs I. Četru gadsimtu laikā Maltas liktenis bija saistīts ar Sicīlijas Karalistes vēsturi.

1530. gadā imperators Kārlis V piešķīra Maltu bruņotajam joanītu ordenim, kas kopš tā laika pieņēma Maltas ordeņa vārdu. 1565. gadā joanīti spēja novērst turku uzbrukumu. Bruņinieku spēks gadu gaitā vājinājās.

1798. gadā Maltā ieradās Napoleona flote, kas bija ceļā uz Ēģipti. Napoleons lūdza drošu līci, lai papildinātu saldūdens krājumus. Pēc tam, kad bruņinieki atteicās apgādāt Napoleona floti ar ūdeni, viņš nosūtīja uz salu spēkus, kas apdraudēja galvaspilsētu Valletu. Lielmestrs Ferdinands fon Hompešs kapitulēja, un Napoleona armija palika uz salas vēl vairākas dienas, kuru laikā viņi izlaupīja daļu Maltas ordeņa bagātību. Napoleons izveidoja administratīvo kontroli Maltā, atstājot tajā gubernatoru un garnizonu, bet pats devas uz Ēģipti. Napoleons salā izveidoja liberālu tiesību sistēmu, kas bija līdzīga tai, kas attīstījās Francijā pēc revolūcijas. Tā aizstāja arhaisko feodālo tiesību sistēmu, kas līdz tam pastāvēja salā. Napoleons atbrīvoja 2000 Maltas vergus musulmaņus.

Maltieši sacēlās un ar neapoliešu un britu karaspēka palīdzību Francijas garnizonu piespieda kapitulēt. 1800. gada 5. septembrī briti okupēja Maltas galvaspilsētu Valletu un pacēla britu karogu. Malta kļuva par Lielbritānijas protektorātu. Anglis Aleksandrs Bols kļuva par salas militāro gubernatoru.
Saskaņā ar Parīzes miera līgumu 1814. gadā Malta tika nodota Lielbritānijai. Briti to pārveidoja par savu koloniju un jūras bāzi.

1921. gadā Malta ieguva pašpārvaldi.

1964. gadā Malta ieguva neatkarību no Lielbritānijas. Par republiku tā tika pasludināta 1974. gadā, bet līdz 1979. gadam Lielbritānijas spēki vēl atradās salā.

Malta pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā pēc 2003. gada referenduma. Jau 2008. gada 1. janvārī Malta pieņēma eiro kā valsts oficiālo valūtu, aizstājot Maltas liru.

Sakarā ar savu ģeogrāfisko atrašanos Vidusjūras centrā, Malta piedzīvoja ievērojamu nelegālās migrācijas pieaugumu no Āfrikas un Tuvo Austrumu valstīm.

Malta piedzīvoja vairākas politiskas pārmaiņas, tostarp cīņu pret korupciju un tiesiskuma stiprināšanu. Liela uzmanība tika pievērsta pēc 2017. gada žurnālistes Dafnes Karuanas Galicijas slepkavības, kas izraisīja protestus un pieprasījumu pēc pārmaiņām valdībā un tiesu sistēmā.

2017. gadā Malta pirmo reizi vadīja Eiropas Savienības Padomes prezidentūru.

 Demogrāfija 
Maltā dzīvo aptuveni 500 000 iedzīvotāju, un tā ir viena no visblīvāk apdzīvotajām valstīm Eiropā. Tās iedzīvotāju skaits ir pieaudzis no 184 742 cilvēkiem 1901. gadā līdz vairāk nekā 500 000 mūsdienās. Šī izaugsme ir saistīta gan ar dabisko pieaugumu, gan ar migrāciju.

Maltas iedzīvotāji pārsvarā ir Romas katoļi, un katoļticība ir valsts reliģija. Tomēr konstitūcija garantē reliģijas brīvību, un valstī ir pārstāvētas arī citas reliģiskās kopienas.

Dzīves ilgums Maltā ir augsts: vidēji 83,2 gadi (81,1 gadi vīriešiem un 85,4 gadi sievietēm). Dzimstības līmenis ir 9,73 dzimšanas uz 1000 iedzīvotāju, bet mirstības līmenis — 8,48 nāves gadījumi uz 1 \000 iedzīvotāju.

Izglītības līmenis valstī ir augsts, ar aptuveni 93% iedzīvotāju lasītprasmi, salīdzinot ar 63% 1946. gadā.

Maltā dzimstības līmenis ir aptuveni 1,4 bērni uz vienu sievieti, kas ir zem aizvietošanas līmeņa (2,1 bērns). Tas nozīmē, ka dabiskā iedzīvotāju pieauguma tempā sabiedrība nespēj sevi pilnībā atjaunot. Tomēr pateicoties ekonomiskajai izaugsmei un angļu valodas plašai lietošanai, valsts piesaista strādniekus un studentus no dažādām valstīm. Ieceļotāju pieplūdums palīdz kompensēt zemo dzimstību un atjaunot darbaspēku.

 Ekonomika 
Maltas ekonomikas galvenās nozares ir tūrisms un ostu pakalpojumi. Malta ir viens no lielākajiem pasaules angļu valodas mācīšanās centriem un pieņem studentus no visas pasaules. Maltā ir arī vairāki lieli uzņēmumi, kuriem nepieciešams augsti kvalificēts darbaspēks: mikroshēmu ražošana (ST Electronics), banknošu drukāšana (De La Rue), gaisa kuģu tehniskā apkope (Lufthansa Technics), programmēšana utt. Malta ir populāra kino filmēšanas vieta. Maltā tika veidotas filmas "Gladiators", "Minhene", "Da Vinči kods" un citas.

Kopš 2008. gada 1. janvāra Maltas liras vietā Malta apgrozībā ir ieviesusi eiro.

Crafts Village ir populārs suvenīru tirgus, kas sastāv no daudziem paviljoniem, kur var iegādāties Maltas tautas amatniecības produktus. Malta ir pazīstama ar daudzkrāsainiem stikla izstrādājumiem.

 Atsauces 

 Ārējās saites