Vezuvs

Vezuvs (, , ) ir stratovulkāns Itālijā, Neapoles līča krastā, aptuveni 9 km uz austrumiem no Neapoles. Tas ir vienīgais aktīvais vulkāns kontinentālajā Eiropā, tā pēdējais izvirdums bija 1944. gadā. Galvenās Vezuva virsotnes augstums ir 1281 m (kopš 1944. gada), krātera diametrs ir 750 metri, bet vulkāna pamatnes diametrs ir 3 km. Vulkānu patlaban uzskata par vienu no bīstamākajiem pasaulē, jo tā tuvumā dzīvo aptuveni 3 miljoni cilvēku. Vulkāns ir daļa no Vezuva nacionālā parka.

 Ģeoloģija 
Vezuvs ir daļa no Kampānijas vulkāniskā loka. Vezuvs ir senākā Sommas vulkāna mantinieks, kas mūsdienās ieskauj Vezuvu ziemeļu un austrumu pusē. Vezuva augstums ir 1281 metrs virs jūras līmeņa, relatīvais augstums ir 1232 metri. Ik pēc kārtējā izvirduma Vezuva forma un augstums mainās. Ārējās sommas augstākais punkts ir 1149 m virs jūras līmeņa, un to no Vezuva galvenā konusa šķir Atrio di Kavallo ieleja, kas ir apmēram 5 km gara. Krātera dibenā ir vēl viena somma, bet tā regulāri tiek iznīcināta spēcīga izvirduma laikā. Ģeoloģiskie pētījumi liecina, ka zem Vezuva atrodas vairākas magmas kameras, tuvākā no tām ir 3 km dziļumā. Vezuva pamatnes diametrs ir 3 km, bet krātera diametrs ir 750 metri.

Vezuva pakājē vulkānisko izmešu dēļ ir auglīga augsne. Tur iekopti dārzi un vīnogulāji. Augstāk, sākot ar 800 m virs jūras līmeņa, aug priežu meži.

 Izvirdums 79. gadā 
Vulkāna izvirduma laikā 79. gada 24. oktobrī tika iznīcinātas romiešu pilsētas Pompeji, Herkulāna, Oplonta un Stabija. Pēc izvirduma 79. gadā Herkulānu klāja 15 metrus bieza pelnu un lavas kārta, Pompejus klāja 7 metrus bieza pelnu un lavas kārta. Kādas mājas pagrabā atrasts tēvs ar savu mazo meitiņu, kuri noslāpuši no vulkāna indīgajām gāzēm. Tie cilvēki, kurus apraka pelni un lava, sastinga tādās pozās, kādās bija nāves brīdī. Arheoloģiskajos izrakumos atrasta maizes ceptuve, kurā uz letes vēl bija pēdējā nauda.

 Atsauces 

 Ārējās saites 

Kategorija:Aktīvi vulkāni
Kategorija:Stratovulkāni
Kategorija:Itālijas vulkāni