Igaunijas pilsētu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopotas visas Igaunijas pilsētas. 2022. gadā Igaunijā bija 47 pilsētas, tostarp 5 pašvaldības. Daudzas no šīm pilsētām ir sen apdzīvotas un līdz 1918. gadam bija vairāk pazīstamas ar vācu un krievu nosaukumiem, kas reizēm diezgan atšķiras no igauņu valodā lietotā nosaukuma.

Igaunijas lielākā pilsēta ir Tallina (galvaspilsēta), tajā 2014. gadā dzīvoja  iedzīvotāji, otra lielākā — Tartu ( iedzīvotāji).

 Pilsētu sadalījums pa Igaunijas apriņķiem 

 Apriņķis  Pilsētu skaits Austrumviru apriņķis  7 Harju apriņķis  7 Hījumā apriņķis  1 Jegevas apriņķis  3 Jervas apriņķis  2 Lēnes apriņķis  2 Pelvas apriņķis  2 Pērnavas apriņķis  3 Raplas apriņķis  1 Rietumviru apriņķis  4 Sāremā apriņķis  1 Tartu apriņķis  3 Valgas apriņķis  3 Veru apriņķis  2 Viljandi apriņķis  6

 Pilsētu uzskaitījums 
 Pilsēta  Nosaukums(igauņu valodā)  Ģerbonis  Iedz.sk.(2017)  Pilsētastiesības no Apriņķis Abja-Paluoja  Abja-Paluoja  30px  1124  1993  Viljandi apriņķis Antsla  Antsla  30px  1314  1993  Veru apriņķis Elva  Elva  30px  5669  1938  Tartu apriņķis Hāpsalu  Haapsalu  30px  9946  1294  Lēnes apriņķis Jegeva  Jõgeva  30px  5236  1938  Jegevas apriņķis Jehvi  Jõhvi  30px  10 051  1938  Austrumviru apriņķis Kallaste  Kallaste  30px  769  1938  Tartu apriņķis Karksi-Nuija  Karksi-Nuia  30px  1585  1973  Viljandi apriņķis Kehra  Kehra  30px  2639  1993  Harju apriņķis Keila  Keila  30px  9695  1938  Harju apriņķis Kerdla  Kärdla  30px  3281  1938  Hījumā apriņķis Kilingi-Nemme  Kilingi-Nõmme  30px  1716  1938  Pērnavas apriņķis Kivieli  Kiviõli  30px  5235  1946  Austrumviru apriņķis Kohtla-Jerve  Kohtla-Järve  30px  35 187  1946  Austrumviru apriņķis Kunda  Kunda  30px  3059  1938  Rietumviru apriņķis Kuresāre  Kuressaare  30px  13 382  1563  Sāremā apriņķis Lihula  Lihula  30px 1225 1999  Lēnes apriņķis Loksa  Loksa  30px  2637  1993  Harju apriņķis Mārdu  Maardu  30px  15 077  1980  Harju apriņķis Meizakila  Mõisaküla  30px  762  1938  Vīlandes apriņķis Mustvē  Mustvee  30px  1286  1938  Jegevas apriņķis Narva  Narva  30px  57 130  1345  Austrumviru apriņķis Narva-Jēsū  Narva-Jõesuu  30px  2651  1936  Austrumviru apriņķis Otepē  Otepää  30px  2200  1938  Valgas apriņķis Paide  Paide  30px  8226  1291  Jervas apriņķis Paldiski  Paldiski  30px  3681  1783  Harju apriņķis Peltsamā  Põltsamaa  30px  4105  1926  Jegevas apriņķis Pelva  Põlva  30px  5485  1993  Pelvas apriņķis Pērnava  Pärnu  30px  39 620  1251  Pērnavas apriņķis Pisi  Püssi  30px  939  1993  Austrumviru apriņķis Rakvere  Rakvere  30px  15 526  1302  Rietumviru apriņķis Rapla  Rapla  30px  5163  1935  Raplas apriņķis Repina  Räpina  30px  2197  1993  Pelvas apriņķis Saue  Saue  30px 5731 1994  Harju apriņķis Sillamē  Sillamäe  30px  13 288  1957  Austrumviru apriņķis Sindi  Sindi  30px  3845  1938  Pērnavas apriņķis Sūrejāni  Suure-Jaani  30px  1072  1938  Viljandi apriņķis Tallina  Tallinn  30px  426 538  1248  Harju apriņķis Tamsalu  Tamsalu  30px  2152  1996  Rietumviru apriņķis Tapa  Tapa  30px  5433  1926  Rietumviru apriņķis Tartu  Tartu  30px 93 124 1224  Tartu apriņķis Terva  Tõrva  30px  2804  1926  Valgas apriņķis Tiri  Türi  30px  5149  1926  Jervas apriņķis Valga  Valga  30px  12 452  1584  Valgas apriņķis Vehma  Võhma  30px  1287  1993  Viljandi apriņķis Veru  Võru  30px  12 167  1784  Veru apriņķis Viljandi Viljandi  30px  17 711  1283  Viljandi apriņķis

 Karte 

 Galerija 

 Vēsture 
Igaunijas viduslaiku pilsētas bija Tallina (pilsētas tiesības kopš 1248), Tartu (pirms 1262), Vecā Pērnava (1251), Jaunā Pērnava (1318), Narva (1345), Paide (1291), Rakvere (1302), Viljandi (1283), Hāpsalu (1279) un Tallinas Domkalns. Pilsētu viduslaiku Eiropas tradīcijā raksturo pilsētas tiesību piešķīrums tai. Parasti pilsētu tiesības Livonijā balstījās uz Rīgas tiesībām, bet Igaunijā — uz Lībekas (Tallinas) tiesībām. Izņēmumi bija Hāpsalu un Paide, kur viduslaikos bija spēkā Rīgas tiesības.

1563. gadā pilsētas tiesības ieguva Kuresāre, bet 1584. gadā — Valga . 17. gadsimta sākumā Vecpērnavas pilsēta tika likvidēta, un mazās iekšzemes pilsētas (Paide, Rakvere un Viljandi) zaudēja lielu daļu savu tiesību un kā apdzīvotas vietas kļuva atkarīgas no muižas īpašnieka.

 Mūsdienu pilsētas Igaunijā 
Līdz ar Tallinas un Rīgas vietniecības izveidošanu Igaunijas teritorijā bija sešas pilsētas: Tallina, Tartu, Kuresāre, Narva, Pērnava, Viljandi, bet Kuresāre, Paldiski, Valga un Veru ieguva pilsētas tiesības saskaņā ar Krievijas imperatores Katrīnas II 1785. gadā izdoto pilsētu likumu. 1783. gadā ieviešot vietniecību, iepriekšējās pilsētas tika pārveidotas par apriņķu centriem, un pilsētu tiesības tika atjaunotas Rakverei, Viljandi un Pērnavai; Paldiski kļuva par pilsētu, Veru tika izveidota kā jauna rajona pilsēta. Līdz ar vietniecības izveidošanu pilsētu padomes to administratīvajā jomā bija pakļautas provinces vietvarām, bet ekonomiskajā jomā — Finanšu ministrijas Kroņa palātai.

18. gadsimta beigās Igaunijas pilsētās dominēja koka ēkas. Pie izņēmumiem var pieskaitīt Tallinu un Kuresāri, kur gandrīz pusi ēku veidoja akmens ēkas, pateicoties pietiekamai atbilstošo būvmateriālu pieejamībai.

 Pilsētas Igaunijas Republikas laikā 
1920. gadā Igaunijā bija 12 pilsētas: Hāpsalu, Kuresāre, Narva, Paide, Paldiski, Petseri, Pērnava, Tallina, Tartu, Valga, Vīlande un Veru.

1926. gadā ar Republikas valdības lēmumu Nemmes, Peltsamā, Tapas, Tervas un Tiri pašvaldības pēc to iedzīvotāju lūguma tika pārveidotas par pilsētām. 1927. gadā Terva kļuva par pilsētu, 1936. gadā — Otepē.

Pilsētu likums, kas stājās spēkā 1938. gada 1. maijā, likvidēja apdzīvotu vietu terminu. Saskaņā ar jauno likumu, 14 vietām – Antslai, Elvai, Jegevai, Jehvi, Kallastei, Keilai, Kilingi-Nemmei, Kundai, Kerdlai, Mustlai, Mustvē, Meizakilai, Sindi un Sūrejāni – tika piešķirts pilsētas statuss. Narvas pilsētas Narvas-Jēsū rajons (kopš 1934. gada) tika pārdēvēts par Narvas-Jēsū rajonu. Saskaņā ar Pilsētas likumu Vēpsu ciems tika pievienota Repinas pagastam.
 Skatīt arī 
 Igaunijas administratīvais iedalījums

 Atsauces 

*
Kategorija:Pilsētu uzskaitījumi