Valdemārpils

Valdemārpils ir pilsēta Kurzemes ziemeļos, Talsu novadā, Sasmakas ezera rietumu krastā, 14 km no novada centra Talsiem un 118 km attālumā no Rīgas. Tās agrākais nosaukums līdz 1926. gadam bija Sasmaka ().

 Nosaukuma cilme 
Valdemārpils nosaukta jaunlatviešu kustības ideologa Krišjāņa Valdemāra (1825—1891) vārdā, kurš dzimis Ārlavas pagastā un jaunībā strādājis par privātskolotāju Sasmakas miestā. Sasmakas vārds cēlies no blakus esošā ezera nosaukuma un lietots dažādos veidos (Sansmagen, Sassmaggen, Sassmaken, Saßmacken). Savukārt Sasmakas ezera nosaukums, iespējams, cēlies no sašaurinājuma tā vidusdaļā, kuram mūsdienas pāri pārbūvēts satiksmes ceļa tilts.

 Vēsture 

Valdemārpils izveidojusies pie Dupurkalna pilskalna (47 m) senā līvu Ārlavas pilsnovada teritorijā, ko 11.—13. gadsimtā bija pakļāvuši kurši. Par šis vietas aizvēsturisko nozīmīgumu liecina Elku liepa Sasmakas muižas parkā, kulta vieta Ozolu Svētkalnā un skandināvu kultūrai raksturīgās "velna laivas" pilsētas apkārtnē. Līdz 13. gadsimtam Ārlavas pilsnovads (Arowelle) piederēja pie Vanemas zemes un pieminēts 1231. gada līgumā starp kuršiem un Romas pāvesta vietvaldi Alnas Balduīnu.

Sasmakas (Sansmagen) vārds pirmo reizi rakstos minēts 1582. gada nodevu sarakstos, 1644. gadā Sasmaka ieguva brīvciema statusu. 1656. gadā hercogs Jēkabs nopirka nomas tiesības uz Piltenes apgabalu un Sasmakas ciemam piešķīra miesta tiesības. Lielā Ziemeļu kara laikā sākušās Lielā mēra epidēmijas laikā 1710.—1711. gadā nomira liela daļa no tā iedzīvotājiem.
1834. gadā Kurzemes guberņas administrācija ciemam atkal piešķīra miesta statusu, 19. gadsimta beigās blakus luterāņu baznīcai bija arī ebreju sinagoga un pareizticīgo baznīca (celta 1887.—1889. gados). 1894. gadā Sasmaka ieguva pašpārvaldes tiesības.

1917. gadā Sasmakai piešķīra pilsētas tiesības. 1916.—1917. gadā caur Valdemārpili uzbūvēja šaursliežu dzelzceļa atzaru Valdgale-Roja. 1926. gadā Sasmaku pārdēvēja par Valdemārpili. 1941. gada vasarā, Latvijas vācu okupācijas laikā, latviešu pašaizsardzības vienības pēc nacistu pavēles nogalināja visus 150 pilsētas ebrejus.

 Ģeogrāfija 
Valdemārpils atrodas Ziemeļkursas augstienes Dundagas pacēlumā Sasmakas ezera rietumu krastā. Pilsēta atrodas uz lēzena paugurgrēdu masīva, kas paceļas līdz 58 m vjl. Ezers aizņem garu un šauru ledāja izspieduma ieplaku, kas iepretī Valdemārpilij sašaurinās tā, ka pāri iet ceļš. Ezera ziemeļu daļu mēdz saukt par Ārlavas ezeru, dienvidu daļu — par Valdemārpils ezeru.

Valdemārpili ieskauj Ārlavas pagasts. Pilsētu šķērso autoceļš P126 Valdgale-Roja.

 Iedzīvotāji 
Ap 19. gadsimta vidu Sasmakā bija gandrīz tikpat daudz iedzīvotāju cik Talsos, no kuriem aptuveni 84% bija ebreji. Tas izskaidrojams ar to, ka Kurzemes hercogistes pilsētās ebrejiem tika atļauts apmesties tikai pēc 1799. gada, kad hercogiste atradās Krievijas impērijas sastāvā. Sasmakā, kas piederēja pie Piltenes apgabala un kam bija brīvciema statuss, ebreji varēja dzīvot jau agrāk. Ciems turpināja pieaugt līdz Pirmajam pasaules karam, kad tajā bija ap 2000 iedzīvotāju, bet 1920. gadā, kad tam piešķīra pilsētas tiesības, bija atlikuši tikai 959 iedzīvotāji. Šajā laikā īpaši samazinājās ebreju un vāciešu skaits pilsētā. Pēdējo 100 gadu laikā ledzīvotāju skaits Valdemārpilī ir maz mainījies.

 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
 gads 1582 1628 1863 1881 1897 1920 1925 1930 1935 1959 1970 1979 1989 2000 2011 2021 iedz. skaits ~100 ~200 1423 1774 1833 959 1064 1130 1135 1147 1078 1290 1706 1605 1358 1153

 Tautība 
 gads iedzīvotāju skaits latvieši krievi baltkrievi ukraiņi poļi lietuvieši ebreji vācieši igauņi pārējie 1863* 1423 117 0 0 0 0 0 1182 124 0 0 1881* 1774 423 0 0 0 0 0 1197 154 0 0 1925 1064 879 10 0 0 0 0 156 13 5 1 1930 1130 933 17 3 0 1 0 161 8 7 0 1935 1135 930 7 0 nez. 4 0 159 12 2 21 1970 1078 1017 28 7 1 7 7 nez. nez. nez. 11 1979 1290 1212 27 14 9 4 7 0 nez. nez. 17 1989 1581 1485 40 10 8 8 15 0 2 1 12 2000 1605 1513 28 7 9 10 9 nez. nez. nez. 29 2011 1244 1149 17 7 6 9 8 nez. nez. nez. 48 2021 1153 1068 22 5 2 5 7 nez. nez. nez. 44
 Dati par dzimto valodu.

 Konfesionālā un reliģiskā piederība 
 gads iedzīvotāju skaits luterāņi u.c.protestanti katoļi pareizticīgie vecticībnieki jūdaisti u.c.ticības nezināmi 1863 1423 241 0 0 0 0 1182 0 0 1881 1774 576 0 0 1 0 1197 0 0 1897 1833 833 nez. nez. nez. nez. 899 101 0 1925 1064 823 23 0 59 0 157 0 2 1930 1130 856 36 11 62 4 161 0 0 1935 1135 839 57 19 61 0 159 0 0

 Apskates objekti 
 Sasmakas ezers (garums 7,2 km)
 Dupurkalns — sens kuršu pilskalns
 Sasmakas parks ar 17.gs. lielgabaliem
 Sasmakas muižas kungu māja (1886) ar parku
 Valdemārpils Elku liepa pie Sasmakas ezera
 Luterāņu baznīca (1646, 1793)
 Bijusī sinagogas ēka (ap 1830)
 Bijusī ortodoksā baznīca, tagad Vasarsvētku draudzes dievnams (celts 1887.-1889.)
 Novada muzejs bijušajā dzelzceļa stacijas ēkā (1917)
 Valdemārpils Meža muzejs (1971)
 Piemineklis Krišjānim Valdemāram (2007)

 Attēlu galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Skatīt arī 
 Dižliepas

Kategorija:Kurzeme

Kategorija:Sasmakas ezers