Kauņa

Kauņa () ir pēc iedzīvotāju skaita Lietuvas otrā lielākā pilsēta. Atrodas pie Neres ietekas Nemunā. Savulaik bijusi Kauņas guberņas centrs (1842—1915) un Lietuvas Republikas "pagaidu galvaspilsēta" (1920—1940). Tā ir nozīmīgs rūpniecības, transporta, zinātnes un kultūras centrs (Vītauta Dižā Universitāte, M. K. Čurļoņa Nacionālais mākslas muzejs). Kauņa atrodas 101 km uz rietumiem no valsts galvaspilsētas Viļņas. Abas pilsētas savieno dzelzceļš un automaģistrāle. Kauņa ir Kauņas pilsētas pašvaldības un Kauņas rajona pašvaldības centrs.

2022. gadā Kauņa, kopā ar Ešu pie Alzetes Luksemburgā un Novi Sadu Serbijā, bija Eiropas kultūras galvaspilsēta.

 Vēsture 
Arābu ģeogrāfs Muhammads el Idrīsi savā Eiropas kartē bija iezīmējis Kainu (Qaynu) jeb Kanisas (Qanys) apmetni, ko uzskata par apliecinājumu pilsētas leģendārajai dibināšanai 1030. gadā. Pirmoreiz rakstos tā pieminēta 1361. gadā. Teitoņu ordenis 1362. gadā Kauņas pili ieņēma un nopostīja, tomēr 1404. gadā lietuvieši pili atguva. 1408. gadā Vītauts Dižais Kauņai piešķīra Magdeburgas tiesības. 1441. gadā Kauņa iestājās Hanzas savienībā.

Trešās Polijas dalīšanas rezultātā 1795. gadā Kauņa nokļuva Krievijas Impērijas sastāvā, līdz 1917. gadam pilsētas oficiālais nosaukums bija Kovna (krievu Ко́вна). Tā bija viens no Novembra (1830—1831) un Janvāra sacelšanās (1863—1864) centriem. Kauņas (Kovenskas) guberņas galvaspilsēta (1842—1915). 1862. gadā cauri pilsētai tika ierīkots Pēterburgas—Viļņas—Kēnigsbergas—Berlīnes dzelzceļš un Kauņa kļuva par dzelzceļa mezglu, šeit pieturēja ekspresvilciens Nord-Express.

Pirmā pasaules kara laikā Kauņā atradās Oberosta militārās pārvaldes virspavēlnieka mītne. 1919. gadā, kad Viļņu ieņēma boļševiku spēki, Kauņa kļuva par faktisko Lietuvas galvaspilsētu (oficiāli tā tika dēvēta par "pagaidu galvaspilsētu"). Pilsēta bija Lietuvas galvaspilsēta arī laikā, kad Viļņa ietilpa Polijā, līdz pat 1940. gadam, kad par Lietuvas (nu jau Lietuvas PSR) galvaspilsētu atkal kļuva Viļņa.

 Saimniecība 
Kauņa ir liels rūpniecības centrs. No 16. gadsimta Kauņa bija slavena ar savu kalēju, kurpnieku, podnieku, šuvēju, audēju, galdnieku, stiklinieku darbiem. 16. gadsimta sākumā pilsētā strādāja ap 40 specialitāšu amatnieki, kuri bija apvienojušies cunftēs. Rūpniecības uzņēmumi parādījās 19. gadsimta vidū.

Kauņas pilsētas rūpniecība ir apmēram 20% no visas Lietuvas rūpniecības. Visvairāk Kauņas pilsētā attīstītas šādas rūpniecības nozares: pārtikas un dzērienu rūpniecība, vieglā un tekstilrūpniecība, ķīmijas rūpniecība, poligrāfiskā rūpniecība, farmācija, metālapstrāde, kokapstrāde un mēbeļu rūpniecība. Informācijas tehnoloģijas un elektronika kļūst par nozīmīgu Kauņas ekonomiskās darbības sfēru.

Apmēram pusi no savas produkcijas rūpniecības uzņēmumi tirgo iekšzemē, bet otro pusi eksportē. Visvairāk eksportē audumus, metālizstrādājums, elektroierīces, kokmateriālus un to izstrādājumus, mēbeles. Visnozīmīgākie eksporta partneri — Eiropas Savienība, Skandināvijas valstis, Krievija.

Kauņas pilsētas ekonomikā visvairāk investīcijas ir no ASV un Somijas.

 Iedzīvotāji 
Pēc tautības apmēram 93% pilsētas iedzīvotāju ir lietuvieši, krievi — 4%, citu tautību pārstavji — 3%. Pilsētā dzīvojošās mazākumtautības (cilvēku skaits): krievi (16 662), ukraiņi (1 906), poļi (1 600), baltkrievi (1 142) ebreji (427), vācieši (378), čigāni (364), latvieši (211), tatāri (200), armēņi (141), citas tautības (534).

Kauņā vai tās apkārtnē dzimuši:

 Valds Adamkus (Valdas Adamkus, 1926) — politiķis, Lietuvas prezidents (1998—2003, 2004—2009);
 Emma Goldmane (Emma Goldman, 1869—1940) — anarhiste;
 Žīdrūns Ilgausks (Žydrūnas Ilgauskas, 1975) — basketbolists;
 Šarūns Jasikēvičs (Šarūnas Jasikevičius, 1976) — basketbolists;
 Lins Kleiza (Linas Kleiza, 1985) — basketbolists;
 Vītauts Landsberģis (Vytautas Landsbergis, 1932) — politiķis;
 Emanuels Levins (Emmanuel Lévinas, 1906—1995) — franču filozofs;
 Rūta Meilutīte (Rūta Meilutytė, 1997) — peldētāja;
 Hermanis Minkovskis (Hermann Minkowski, 1864—1909) — matemātiķis;
 Arvīds Sabonis (Arvydas Sabonis, 1964) — basketbolists.

Pilsētā dažādos laikos dzīvojuši tādi cilvēki kā Felikss Dzeržinskis, Marija Gimbutiene, Aļģirds Greims, Jaša Heifecs, Ādams Mickēvičs, Ludviks Zamenhofs.

 Iedzīvotāju skaita izmaiņas 

 Sports 
 BC Kauņas "Žalgiris" — Kauņā bāzēts basketbola klubs, kas spēlē LKL un Eirolīga.
 FK Kauno Žalgiris — Kauņā bāzēts futbola klubs, kas spēlē Lietuvas futbola čempionāta A līgā.
 Kauņas "Stumbras" — Kauņā bāzēts futbola klubs, kas spēlē Lietuvas futbola čempionāta A līgā.
 FC Hegelmann Litauen, futbola klubs.

 Galerija 

 Atsauces 

 Ārējās saites 

 Kauņas mājaslapa   
 Kauņas tūrisma informācijas centra mājaslapa  

Kategorija:Bijušās galvaspilsētas
Kategorija:Hanzas pilsētas