Bavārejis Eļektorats

+Kurfürstentum BayernBavārejis Eļektorats1623-1806
alt=|border|90x90px|Special:FilePath/Flag_of_Bavaria.svgalt=|104x104px|Special:FilePath/Coat_of_Arms_of_Bavaria.svg
Eļektorata karūgs i gerbsalt=|frameless|300x300px
Bavārejis Eļektorats (sorkons) Rūmys Svātuos Impērejis sostuovā ap 1648 goduGolvysmīstsMinheneReligejakristīteibaVaļsteibys purvaļdeFeodalo monarhejaBavārejis eļektori

 1623-1651  Maksimiļians I

 1651-1679  Ferdinands Mareja

 1679-1726  Maksimiļians II Emanueļs
 1726-1745  Kuorļs Aļbrehts
 1745-1777  Maksimiļians III Josefs
 1777-1799  Kuorļs Teodors
 1799-1805  Maksimiļians IV Josefs← Prīksteči
alt=|frameless|23x23px Bavārejis KaraļisteMyusdīnu teritorejisframeless|22x22px Vuoceja
Bavārejis Eļektorats () — beja naatkareigs Svātuos Rūmys Impērejis eļektorats myusdīnu Bavārejis teritorejā nu 1623 ļeidz 1806 godam, kod tys topa par Bavārejis Karaļisti.The Holy Roman Empire: A Historical Encyclopedia (2019), 133.lpp ISBN 1440848564 (angliskai) Vysā eļektorata eksistencis laikā pour tū vaļdeja Viteļsbahu dzymtys puorstuovji.

 Viesture 
Reformācejis laikūs Bavārejis gercogs Maksimiļians I paļeidzieja saglobuot katuoļu ticeibu sovuos zemīs i jis saglobova uzticeibu Gabsburgim Bohēmejis saceļšonuos laikā pret Gabsburgu dzymtu, kas beja par īmaslu Treisdesmitgodu Kora suokumam.Bogēmejis sačelšonuos 1618-1620 (angliskai) Faļcys eļektors Frīdriķs V pījāme Bohēmejis Karaļistys pusi i Svātuos Rūmys imperators Ferdinands II atjāme zemis i titulus Frīdriķam V por juo nūdeveibu. Vāluok imperators pateiceibā por uzticeibu duovoja tūs Maksimiļianam I. Jis kļuva por vīnu no impērejis eļektorim i 1623 godā Bavārejis Gercogiste kļuva por Bavārejis Eļektoratu.

 Geografeja 
Bavārejis Eļektorats acaroda myusdīnu Vuocejis i Austrejis teritorejā. Eļektorata golvmīsts vysus juo pastuoviešonys godys beja Minhene.

 Nūruodis i olūti 

Kategoreja:Bavāreja
Kategoreja:Vuoceja
Kategoreja:Vuocejis viesture