19 godu symts

19 godu symts irā laikavyds, kurs suocēs 1801 godā i tuoļuojuos da 1900 godam (īskaitūt) pa Gregora kaleņderam.

 Nūtikšonys 
 1802 godā Latgola teik par Vicebskys gubernejis sadordaļu Krīvejis vaļsteibā.
 1805 godā Izlaista Vyssa mocieyba katoliszka — vierteiga i volūdys zinē.
 1817—1820 godā dorbojās Izvolta jezuitu kolegeja, kuru beidz i Jezups Macilevičs, Pawujciejszonys (1850) autors.
 1817 godā izdrukavuota pyrmuo latgaļu gramatika.
 1861 godā Krīvejā (i leidza ar tū Latgolā) atceļama dzimteiba
 1862 godā suoc izīt Gustava Manteifeļa kaleņderi (laižami da 1871 godam īskaitūt)
 1863 godā par Latgolu veļās puoļu bunta nūtikšonys.
 1865 godā Latgolys latvīšim nūlīgta gruomotu drukavuošona latiņu literim. Suocās rūkroksta literaturys raisteiba, lelynojās „muotis školys pi rateņa”, latgaliskūs dīvakolpuojumu zeimeiba.
 1869 godā izdrukavuots pyrmais latgaļu tautysdzīšmu lasejums, juos aizrakstejuse C.Platere.
 Ap 1875 godu Latgolā likvidātys vysys katuoļu Bazneicys školys. Styprynojās puorkrīvuošona. 
 1879 godā dorbu suoc Pīterpiļs katuoļu bazneickungu seminareja, kuramā vāluok atsarūn i latgaļu stuņdis.
 1899 godā izīt Pītera Smeļtera folklora izlaseite, pyrmū reizi latgaļu raksteibā bez „gubu literu”.

 Nūruodis 
 Lideja Leikuma. Gruomota Školuotuojim. Lielvārds, 1993.

Kategoreja:Godu symti