Latgalīšu volūda

Latgalīšu volūda irā baltu volūdu grupai pīdarūša indoeuropīšu saimis volūda. Kasdīnā jū lītoj 150-200 tyukstūšys ļaužu, tok oficiala skaita navā. Latgalīšu volūdu kasdīnā lītoj ap 8-9% Latvejis īdzeivuotuoju.https://lgsc.lv/latgalisu-voluda/ Latgaliskai runoj Latvejis reitūs — vysā Latgolā i Sielejis dīnavydreitūs, taipoš lela latgalīšu kūpeiba Reigā. Pošys leluos uorzemu kūpeibys irā Krīvejā — Krasnojarskys nūvodā Sibirī i Baškirejis republikā. Nazcik ļaužu latgaliskai vēļ runoj Boltkrīvejis i Krīvejis rūbežmalē, etnografiskajuos latgalīšu teritorejuos ap Drysu Boltkrīvejā i Sebežu Krīvejā. Nalela volūdys runuotuoju kūpeiba dzeivoj ASV.

Myuslaiku latgalīšu volūda irā senejūs latgalīšu volūdys puormaņtineica. Nu 1920 da 1934 godam Latgolā latgalīšu volūda beja lītojama pošvoldu īstatēs i školuos. Šudiņ latgalīšu volūda natur nikaida oficiala statusa.

 Gramatika 
Latgalīšu volūda radneiga lītaunīku, latvīšu i žemaišu volūdai.

Lītysvuordu (substantīva), soveibnīku (adiectīva) i skaitvuordu (numeralia) lūceišonys tipi

Veirīšu kuorta (masculīnum) 
  1 tips  2 tips 3 tips 4 tips 5 tips 6 tips 7 tips 8 tips 9 tips 10 tips 11 tips 12 tips Tipam soveiguos pīzeimis → Lūcejums i lūcejuma vacuojums ↓ ......................... vsk.suociejsi nūsaceituojs beidzās vīnaiži,t. i., ar -(d)s (izrunoj kai cītu [-c]) 1) vsk. suociejs beidzās ar -(n)s(izrunoj [-nc]);2) daudziskaita suociejā i deviejā cīta izruna[-ny, -nym].............. vsk. suociejs beidzās ar-(dž)ys, -(g)ys, -(r)ys...................   1) vsk. suociejs beidzās ar-(l)ys, -(n)ys; 2) daudziskaita suociejā i deviejā cīta izruna[-ly, -ny,-lym, -nym]...................  1) vsk. suociejs beidzās ar -(n)is(izrunoj kai meikstu [-n'is']); 2) lūkūt leidzaskaņa -n- raksteiba mejās iz -ņ-; 3) vsk. papiļdeituojā i vītuotuojā golūtne -u, -ā 1) vsk. suociejs beidzās ar -(ļ)š, -(ņ)š (izrunoj atsateikūši kai meikstus[-l'š, -n'č]); 2) daudziskaitā lūkūt leidzaskaņa -l-, -n- raksteiba mejās atsateikūši iz -ļ-, -ņ-) ......................... 1) vsk. suociejs beidzās ar -(ļ)s, -(ņ)s (izrunoj atsateikūši kai meikstus [-l's', -n'c']); 2) vsk. papiļdeituojāi vītuotuojā golūtne -i, -ī; 3) daudziskaitā lūkūt leidzaskaņa -l-, -n- raksteiba mejās atsateikūši iz-ļ-, -ņ- ....................... 1) vsk. suociejs beidzās ar -(č)s, -(dž)s, -(r)s(izrunoj atsateikūši kai cītus [-čš], [-džš] i meikstu voi cītu [-r's'//-rs]); 2) vsk. papiļdeituojā i vītuotuojā golūtne -i, -ī...................... 1) vsk. suociejs beidzās ar meikstu s,t. i., ar-(d)s, -(t)s, -(c)s, -(s)s, -(z)s (izrunoj atsateikūšikai meikstus[-c'], [-c'], [-c's'], [-s's'], [-s's']); 2) i vīnskaitā, i daudziskaitā lūkūt meikstais leidzaskaņs [d', t', c', s', z'] mejās atsateikūši iz [ž, š, č, š, ž] 1) vsk. suociejs beidzās ar -(l)is, -(n)is (izrunoj kai meikstus[-l'is'], [-n'is']; 2) lūkūt leidzaskaņa-l-, -n- raksteiba mejās atsateikūši iz -ļ-, -ņ-; 3) vsk. papiļdeituojā i vītuotuojā golūtne -i, -ī 1) vsk. suociejs beidzās ar -(r)is(izrunoj kai meikstu [-r'is']; 2) vsk. papiļdeituojā i vītuotuojā golūtne -i, -ī VĪNSKAITS Suociejs Nominatīvuskas? lobs tāvs,   ladojs viejs,    gars kars,   catūrts tiergs, trešs mežs mads [mac],lads [lac], gods [goc]   pylns kolns [pylnc kolnc], malns valns [malnc valnc]   ūtrys Jūrdžys, styprys mozgys  špetnys orklys, kuplys osnys  slapnis  zaļš kūceņš[zal'š kūc'en'č] ,  mozeņš ceļš[moz'en'č c'el'š] bruoļs, dzeļziņs spaņs [dzeļziņc spaņc] kačs [kačš],  zuodžs [zuočš], liters [liter's']  brīds [b'r'īc'], tautīts [taut'īc'], luocs [luoc's'], ūss [ūs's'], uozs [uos's'] osūklis [osūk'l'is'], meiceknis [meic'ek'n'is'] bīdris [b'īd'r'is'] Nūsaceituojs Genetīvuskuo? loba tāva,   ladoja vieja,    gara kara,   catūrta tierga, treša meža mads [mac],lads [lac],gods [goc] pylna kolna, malna valna   ūtra Jūrdža, stypra mozga  špetna orkla, kupla osna  slapņa  zaļa kūceņa,  mozeņa ceļa   bruoļa, dzeļziņa spaņa kača, zuodža, litera brīža, tautīša, luoča, ūša, uoža osūkļa, meicekņa bīdra  Deviejs Datīvuskam? lobam tāvam,   ladojam viejam,    garam karam,   catūrtam tiergam, trešam mežam madam,ladam,godam   pylnam kolnam, malnam valnam   ūtram Jūrdžam, stypram mozgam  špetnam orklam, kuplam osnam  slapņam  zaļam kūceņam,  mozeņam ceļam   bruoļam, dzeļziņam spaņam kačam, zuodžam, literam brīžam, tautīšam, luočam, ūšam, uožam osūkļam, meicekņam bīdram 
  Papiļdeituojs Accusatīvuskū? lobu tāvu,   ladoju vieju,    garu karu,   catūrtu tiergu, trešu mežu madu,ladu,godu   pylnu kolnu, malnu valnu   ūtru Jūrdžu, stypru mozgu  špetnu orklu, kuplu osnu  slapņu  zaļu kūceņu,  mozeņu ceļu   bruoli, dzeļzini spani kači, zuodži, literi brīdi, tautīti, luoci, ūsi, uozi osūkli, meicekni bīdri  Vītuotuojs Locatīvuskimā? lobā tāvā,   ladojā viejā,    garā karā,   catūrtā tiergā, trešā mežā madā,ladā,godā   pylnā kolnā, malnā valnā   ūtrā Jūrdžā, styprā mozgā  špetnā orklā, kuplā osnā  slapņā  zaļā kūceņā,  mozeņā ceļā   bruolī, dzeļzinī spanī kačī, zuodžī, literī brīdī, tautītī, luocī, ūsī, uozī osūklī, meiceknī bīdrī  Sauciejs Vocatīvus-! - tāv!,   - viej!,    - ,   -,  mežs! -,-,- - koln!, -valns!   Jūrdž!, - -, - - - kūceņ!,  - ceļš! bruoļ!,  kači!, -, - brīd!, tautīt!, luoc!, ūsi!, uozi! osūkli!, - bīdri!
DAUDZSKAITS
 L., kl. -i -i -i V. kas? tāvi osni ceļi K. kuo? tāvu osnu ceļu N. kam? tāvim osnim celim G. kū? tāvus osnus celim In. ar kū? tāvim osnim celim L. kamī? tāvūs osnūs ceļūs V. -! tāvi! osni! celi!

Ūtruo deklinaceja
VĪNASKAITA
 L., kl. -s -is N. kas? bruoļs kačs G. kuo? bruoļa kača D. kam? bruoļam kačam A. kū? bruoli kači In. ar kū? bruoli kači L. kimā? bruolī kačī V. -! bruoļ! kači!

DAUDZISKAITS
 L., kl. -i -i N. kas? bruoļi kači G. kuo? bruoļu kaču D. kam? bruolim kačim A. kū? bruoļus kačus In. ar kū? bruoļus kačus L. kimā? bruolim kačim V. -! bruoli! kači!

Trešuo deklinaceja
VĪNASKAITA
 L., kl. -us N. kas? Mikus G. kuo? Mikus D. kam? Mikum A. kū? Miku In. ar kū? Miku L. kimā? Mikū V. -! Mikus!

DAUDZSKAITS
 L., kl. -i N. kas? Miki G. kuo? Miku D. kam? Mikim A. kū? Mikus In. ar kū? Mikim L. kimā? Mikūs V. -! Miki!

Caturtuo deklinaceja
VĪNASKAITA
 L., kl. -a -a N. kas? kūdeļa muosa G. kuo? kūdelis muosys D. kam? kūdeļai muosai A. kū? kūdeļu muosu In. ar kū? kūdeļu muosu L. kimā? kūdeļā muosā V. -! kūdeļa! muos!

DAUDZSKAITS
 L., kl. -is -ys N. kas? kūdelis muosys G. kuo? kūdeļu muosu D. kam? kūdelom muosom A. kū? kūdelis muosys In. ar kū? kūdeļos muosos L. kimā? kūdeļuos muosuos V. -! kūdelis! muosys!

Pīktuo deklinaceja
VĪNASKAITA
 L., kl. -e -e N. kas? muote peile G. kuo? muotis peilis D. kam? muotei peilei A. kū? muoti peili In. ar kū? muoti peili L. kimā? muotē peilē V. -! muot! peile!

DAUDZSKAITS
 L., kl. -is -is N. kas? muotis peilis G. kuo? muošu peiļu D. kam? muotem peilem A. kū? muotis peilis In. ar kū? muotem peilem L. kimā? muotēs peilēs V. -! muotis! peilis!

Sestuo deklinaceja
VĪNASKAITA
 L., kl. -s N. kas? sirds G. kuo? sirds D. kam? sirdei A. kū? sirdi In. ar kū? sirdi L. kimā? sirdī V. -! sirds!

DAUDZSKAITS
 L., kl. -i N. kas? sirds G. kuo? siržu D. kam? sirdim A. kū? sirds In. ar kū? sirdim L. kimā? sirdīs V. -! sirds!

Lītvuordu deklinaceja

 vīnskaits daudzskaits  nemej. I  II  III veir.  III sīv.  I  II  III veir.  III sīv.  N  aś  tu  jis  jei  ḿaś  jius  jī  juos   – G  mane (maņiś)  tave (ťaviś)  juo  juos  myusu  jiusu  jūs  jūs seve (śaviś) D  maņ  ťav  jam  jai  mums  jums  jim  jom śaẃ A  maņi  ťavi  jū  jū  myus  jius  jūs  juos śavi I  ar maņi  ar ťavi  ar jū  ar jū  ar myums  ar jums  ar jim  ar jom  ar śavi L  maņī  ťavī  jimā  jamā  myusūs  jiusūs  jimūs  jimuos  śavī

 Verīs taipoš 
 Latgaļu volūda ISO standartūs

 Nūruodis i olūti 


Kategoreja:Latgola