Daugpiļs

Daugpiļs () irā mīsts Latgolys dīnavydūs pi Daugovys, Latvejā. Pats lelais mīsts Latgolā, ūtrais pa lelumam mīsts (piec Reigys) Latvejis Republikā. Latgolys regiona ekonomiskais i vuiceibys centrys, vīns nu diveju (sūpluok Rēzeknei) golvonūs Latgolys kulturys centru.

 Pasaukys 
Daugpiļs — vītejuos baltu volūduos (latgaļu, lītaunīku, nazkod - sieļu) tradiceigai lītuota senejuo mīsta pasauka. 

Daugavpils, Daugavpiļs, Daugovpiļs — Reigys iņteligeņcis "kabinetūs" radeita pasauka, kurei darynuota, nasaturūt pi tautys volūdys tradicejis (sal. Daug-piļs i Daug-male, na Daugav-male) i juos vāluokī "latgaliskuotī" varianti.

Dynaburgs — Daugpiļs mīsta oficialuo pasauka nu XIII da XIX g., cālusēs nu vuocīšu volūdys.

Ar vuordu Dünaburg vuocīšu volūdā viesturis olūtūs suokta apzeimuot myurine piļs, kuru Livonejis ordyna magistrys Ernsts fon Ratsenbergs (Ernst von Ratsenberg) 1275 g. pastateja latgaļu piļs Naujinis vītā i kuru īskaita par Daugpiļs mīsta suokom.

Dynaburga vuords vuocīšu volūdā, taipoš cytuos volūduos (, ) Daugpilei apzeimuot oficialai lītuots da poš 1893 g., kod cara vaļdeiba mīsta puorsauce par Dvinsku (Двинск), a runuvolūdā – vēļ i XX gs. suokuos.

Borisoglebskys () — laiceiguo Daugpiļs pasauka nu 1656 da 1667 g.

Daugpiļs tai puorsauce piec tuo, kod 1656 g. jū aizjēme Krīvejis cars Aleksejs Mihailovičs. 1667 g. Krīveja atdeve Daugpili atpakaļ Puolejai, i mīstam otkon atjaunynuota pyrma tuo bejušuo pasauka  – Dynaburgs (puoļu Dyneburg nu vuocīšu Dünaburg).

Cytys pasaukys:
Oficialuo pasauka latvīšu volūdā – Daugavpils.

Pasauka cytuos volūduos:



 , Двинск
 boltkrīvu: Даўгаўпілс; Дзвінск
 , Dyneburg
 , Dünaburg

 suomu: Väinänlinna

Viesturiskuos i sūpluokuos pasaukys:
 jidišā — דענענבורג (Denenburg)
 krīvu — Борисоглебск
 puoļu — Dźwińsk; Dzwinów

 Geografeja 

 Vīta i reļjefs 
Daugpiļs irā Latgolys dīnavydūs, pi leluokuos Latgolys upis — Daugovys, natuoļ nu Lītovys i Boltkrīvejis rūbežu. 

Daugpiļs geografiskuos koordinatys:
 55° 53′ 0″ N (55,883333° N), 26° 32′ 0″ E (26,533333° E)

Atostumi nu Daugpiļs:
 Lītovys rūbežs – 25 km;
 Boltkrīvejis rūbežs – 33 km;
 Aglyuna — 52 km; 
 Preili — 58 km;
 Leivuons — 61 km;
 Rēzne — 90 km;
 Krīvejis rūbežs — 120 km;
 Viļne — 214 km;
 Viļnis gaisūsta — 219 km;
 Reiga — 229 km;
 Reigys gaisūsta — 232 km;
 Minskys — 250 km;
 Vicebskys — 250 km;
Varšova - 615 km
Talins - 511 km
 Pīterpiļs — 538 km;
 Moskova — 845 km.

Daugpiļs azari

Daugpiļs mīsta teritorejā 12 azaru:

 Pasauka latgaliskai  Pasauka latvyskai  Pasauka krīvyskai BezdibiņsBezdonkasБездонкаGubaiņsGubiščesГубищеLelais TrejkuortsLielais TrijkārtuБольшой ТрикартMozais TrejkuortsMazais TrijkārtuМалый ТрикартPuļvierņsPorohovasПороховка (Порохня)PluociņsPlotičku (Platinkas)ПлотичкаStropāksStropiņšСтропакStropeicaMazais StropuСтропицаStropsLielais Stropu Строп (Cтропское)ŠyuņsŠūņu (Šuņezers)Шуня (Шунька)TryudiņsTorfjankasТорфянкаŽygrysZirgezersЖигры (Лошадиное)

Daugpiļs upis

Daugpiļs mīsta teritorejā 5 upis:

 Pasauka latgaliskai  Pasauka latvyskai  Pasauka krīvyskai DaugovaDaugavaДвина (Даугава)LaucasaLaucesaЛавцесаMalnupeČornaja (Melnupe)ЧёрнаяSylupeMeļņička (Silupe)Мельничка (Шилупка)ŠyuneicaŠūņupe (Šuņica)Шуница

Cyti iudini
 Pasauka latgaliskai  Pasauka latvyskai  Pasauka krīvyskai Esplanadys iudiņtureEsplanādes ūdenskrātuveВодохранилище на ЭспланадеPaguļānu olūtsMežciema avotsПогулянский родникRugieļu iudiņtureRuģeļu ūdenskrātuveРугельское водохранилищеRugieļu muorksRuģeļu dīķīsРугельский пруд Stropeicys kanalsStropu kanālsКанал Cтропица

 Klimats 
Klimats Daugpilī leidzeigs kai cytur Latgolā i koņtinentaluoks kai cytūs Latvejis regionūs. Vysuzamuokuo Daugpilī registrātuo temperatura beja — 43° C, vysuaugstuokuo +36° C.

 Demografeja 
 Dzeivuotuoju skaits 

GodsDzeivuotuoju1913 g.113 0481944 g.14 8321947 g.36 8901970 g.100 4311989 g.129 0002005 g.108 2602016 g.95 467 2022 g.88 650

 Etniskais sadors 
Daugpiļs dzeivuotuoju lelumam (>80%) dzymtuo volūda irā krīvu. Kasdīnā krīvyskai runoj na viņ krīvi, a i boltkrīvi, ukraini, puoli, žydi, taipoš lela daļa latgaļu. Cyti latgali kasdīnā runoj latgaliskai voi latvyskai.

Daugpiļs etniskūs latgaļu puorsakrīvuošonu XX godusymtā vadynuoja, nu vīnys pusis, sovetu rusifikacejis politika i lelī krīvvolūdeigūs ļaužu imigracejis māri, nu ūtrys pusis, latvīšu diskriminejūšuo nūstota pret latgaļu kulturu. Itei nūstota atsaroda deļ XX gs. 20-tūs i 30-tūs godu mononacionalizma propagandys, pasastyprynuoja K. Ulmaņa autoritaruo režima laikā i tuoļuojuos da poš XX godusymta beigu.

Nu šudīņdīnys Daugpiļs dzeivuotuoju latgaļu irā apmāram 15% (~16 tyukstūšys), tok latgalisku ciļmi tur labtik leluoks procents daugpilīšu.

 Viesture 
 XII gs. — viesturis olūtūs pīmynāta senejūs latgaļu piļs Naujine (Novena).
 1275 g. — Livonejis ordyna magistris Ernsts fon Ratsenbergs (Ernst von Ratsenberg) latgaļu piļs Naujinis vītā suoc budavuot myurini pili - Dynaburgu (Dünaburg). Itū godu īskaita par Daugpiļs mīsta īstateišonys godu.
 1277 g. — lītaunīku kunigaikštis Traideņs (Traidenis) kreit viersā Dynaburgam.
 1312 g. — lītaunīki aizjam i iznycynoj Dynaburgu.
 1313 g. — Livonejis ordyna magistrys Gerhards fon Jorke  (Gerhard von Jorke) atjaunynoj Dynaburgu. 
 1403 g. — lītaunīku kunigaikštis Vītauts (Vytautas) kreit viersā Dynaburgam i jū iznycynoj. Vuocīšu brūninīki atdaboj piļs i jū atjaunynoj.
 1418 g. — lītaunīku kunigaikštis Vītauts otkon kreit viersā Dynaburgam i jū nūdadzynoj.
 1481 g. — Krīvejis kunigaits Ivans III aizjam Dynaburgu i jū iznycynoj.
 1559 g. — Dynaburgu par 700 000 daļderu īmej Puolejis kieneņam Zigizmundam II Augustam.
 1561 g. — Dynaburgs teik par Inflaņtejis centru.
 1577 g. — Ivana Borguo vodomi krīvu karapulki iznycynoj Dynaburgu. Pili atjaunynoj cytā vītā - 18 km zamyn pa Daugovu pi Šyuneicys ītakys Daugovā.
 1582 g. — Dynaburgam daškiertys Magdeburga tīseibys (mīsta tīseibys).
 1625 g. — jezuitu kleštors īstota Dynaburgā školu, ite pyrmuo škola Latgolā.
 1626 g. — švedu kieneņš Gustavs II Adoļfs rauga aizjiems Dynaburgu, a Smolenska karaviersinīks Aleksandrys Goņsevskis nūgrīž viersākritīni.
 1656 g. — Dynaburgu aizjam Krīvejis cars Aleksejs Mihailovičs.
 1656-1667 g. — Dynaburgu puorsauc vuordā Borisoglebskys (Борисоглебск).
 1667 g. — Krīveja atdūd Dynaburgu Puolejai.
 1772 g. — Dynaburgu daškir Krīvejai.
 1794 g. — Kosciuškys sasaceļšonys laikā puoļu sasacāluoji, vodomi generala Oginska, īkreit Dynaburgā i nūdadzynoj jū da pamatu.
 1810 g. — Dynaburgā pastateita jauna pyrmuos klasis styprūtne, kam Napoleona Bonaparta karapulki īkreit Krīvejā.
 1812 g. — piec garu ceikstīņu Napoleona armeja aizjam i nūdadzynoj styprūtni.
 1813 - 1827 g. — styprūtnis budaune suocama nu jauna.
 1826 g. — suokts budavuot Jaunais Forštats.
 1831 g. — Greiva daškierta Daugpilei (Vitebska gubernejai), tok par 18 godu deļ nazynomu īmešļu daškierta atpakaļ Kūrzemis gubernejai.
 1833-1841 g. – pastateita Daugpiļs sorgdamba.
 1849 g. — Greiva otkon atškierta nu Daugpiļs.
 1855 g. — Pīterburgā apstyprynoj jaunu Dynaburga raisteibys planu, kurymā paradzāts budavuot niulejū Daugpiļs Jaunbudaunis (Новое Строение) rajonu.
 1856 g. — Jaunbudaunē pastateita dzeļžaceļa vagonu remontdareitova (šudiņ - pasajāmums Lokomotivs).
 1858-1861 g. — pabudavuota dzeļžaceļa lineja Reiga-Dynaburgs — pyrmais dzeļžaceļš Latgolā
 1861 g. — atdareita dzeļžaceļa lineja Reiga-Dynaburgs.
 1860-1862 g. — caur Dynaburgu budavuota dzeļžaceļa lineja Pīterburgs-Varšova.
 1893 g. — pa Krīvejis imperatora Alaksandra III riedejumam Dynaburga puorsauc vordā Dvinsk (Двинск).
 1893 g. — pastateita Martina Lutera ļutaru bazneica.
 1902 g. — pastateita Sv. Marejis katuoļu bazneica.
 1905 g. — pastateita Borisa i Gleba pravoslavu katedrale.
 1920 g. — Dvinsku puorsauc vuordā Daugavpils — ite senejuo latgaļu pasauka, damāruota latvīšu volūdai.
 1935 g. — atdareits tylts nu Daugpiļs iz Greivu — pyrmais Baļtejis vaļsteibuos tārauda tylts.
 1937 g. — pabudavuots Vīneibys noms.
 1953 g. — Greivu otkon daškir Daugpilei.
 1959 g. — centrā pabudavuots pyrmais Daugpilī pīcstuoviņs kuorms.
 1959 g. — īstateita Kimiskuos škīznys taiseitova, jei pasadora par vysuleluokū taiseitovu Latvejis SSR teritorejā. 
 1961 g. — aizsuokta Daugpiļs Kryžu rajona budaune.
 1965 g. — Esplanada rajonā pabudavuots pyrmais Daugpilī deveņstuoviņs kuorms.
 1989 g. — dabeigts budavuot Vīneibys tylts.

 Daugpiļs mīsta dalis 
Pa Daugovys lobajai molai izalikaliejušys itaidys mīstadalis:
 Pasauka latgaliskai  Pasauka latvyskai  Pasauka krīvyskai AzarmaleEzermalaЭзермалаCentrisCentrsЦентрČerepovaČerepovaЧереповоDzeļzineDzelzceļnieksЖелезкаDzyntariDzintariДзинтариEsplanadaEsplanādeЭспланадаGajoksGajoksГаёкJaunraipoleJaunā ForštateПервомайкаJaunbudauneJaunbūveНовостройкаJaunstropiJaunstropiНовые СтропыKimejaĶīmijaХимияKryžaukaKrižiКрыжиMozstropiMazstropiМалые СтропыPaguļāniMežciemsПогулянкаRaipoleVecā ForštateСтарый ФорштадтRugieliRuģeļiРугелиStyprūtneCietoksnisКрепостьVacstropiVestropiСтарые СтропыVydsguļāniViduspoguļankaСредняя ПогулянкаVyzbuliVizbuļiВизбули

Pa Daugovys kairajai molai izalikaliejušys itaidys mīstadalis:
 Pasauka latgaliskai  Pasauka latvyskai  Pasauka krīvyskai GreivaGrīvaГриваJudaukaJudovkaЮдовкаKalkuniKalkūniКалкуныLiginiškysLiginišķiЛигинишкиNiderkuniNīderkūniНидеркуны

 Slavvītys 
Arhitekturys pīminiekli:
 Daugpiļs styprūtne
 Jumprovys Marejis (Dīvamuotis) bezvaineiguos ījimšonys Romys katuoļu bazneica
 Sv. Pītera i Puovula Romys katuoļu bazneica
 Martina Lutera evaņgeliskuo ļutaryskuo bazneica
 Borisa i Gleba pravoslavu katedrale
 Aleksandra Nevska pravoslavu bazneica
 Dīvamuotis gluobis pravoslavu bazneica
 Daugpiļs sinagoga
 Daugpiļs nūvodtēmis i muokslys muzeja kuorms, jugendstiļs
 Vīneibys noms

Vuiceibys i kulturys īstatis:
 Daugpiļs universitets
 Daugpiļs teatris
 Daugpiļs nūvodtēmis i muokslys muzejs

Sporta īstatis:
 Daugpiļs ladshale

 Partnermīsti 
 25x15px|Daneja Haderslevs, Daneja- nu 1993 g. 25x15px|Puoleja Radoms, Puoleja - nu 1993 g. 25x15px|Krīveja Naro-Fominskys, Krīveja — nu 1997 g. 25x15px|Italeja Ferara, Italeja — nu 1998 g. 25x15px|Švedeja Motala, Švedeja — nu 1998 g. 25x15px|Boltkrīveja Vicebskys, Boltkrīveja — nu 1998 g. 25x15px|Izraeļs Ramla, Izraeļs — nu 2003 g. 25x15px|Kineja Harbins, Kineja — nu 2003 g. 25x15px|Krīveja Pīterpiļs, Krīveja — nu 2004 g. 25x15px|Lītova Paneviežs, Lītova — nu 2004 g. 25x15px|Ukraina Harkovs, Ukraina — nu 2008 g.

 Nūvodnīki 
Daugpilī dzymuši:
 Eigims Rihards — zeimeigs Latgolys politiks
 Fiteļbergs Gžegožs  (Grzegorz Fitelberg) — puoļu dirigents i komponists, Mlada Polska bīdrys
 Kuks Abrahams Izāks (אברהם יצחק הכהן קוק) — pyrmais aškenazu golvonais rabins Britu Palestinā
 Lauskys Vaļds — zeimeigs Latgolys politiks
 Mihoelss Salomons (שלמה מיכאָעלס, Соломон Михайлович Михоэлс) — žydu teatra režisors
 Ragiņs Vladidslavs (Władysław Raginis) — Puolejis 2 pasauļa kara varūņs (Virtuti Militari)
 Rotko Marks (Mark Rothko) — pasaulī izslivs tapātuojs, abstraktuo ekspresionizma klasiks
 Rubiks Aļfreds — Latvejis viesturē zeimeigs politiks
 Semjonova Uļjana — izslyvuse basketboliste
 Svanevičs Stanislavs (Stanisław Swianiewicz) — puoļu ekonomists i viesturnīks

Dzymuši cytur, Daugpilī vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
 Ben-Jehuda Eliezers (אֱלִיעֶזֶר בֶּן־יְהוּדָה) — myuslaiceiguos žydu volūdys (vaļstiskuos volūdys Izraelī) atjaunynuotuojs
 Raiņs — latvīšu ailinīks, rakstejs i latgaliskai
 Rancāne Anna — ailineica, vīna nu vysulobuokūs latgaļu liriku
 Seile Valereja — latgaļu vuiceibys dareituoja, Latgolys vuiceibys raisteibys vadynuotuoja

 Galereja 

 Teiklavītys 
 http://www.flashearth.com/?lat=55.883333&lon=26.533333&z=15&r=0&src=ggl
 http://maps.google.com/maps?ie=UTF8&z=11&ll=55.897261,26.572495&spn=0.260252,0.63858&t=h&om=1
 http://tools.wikimedia.de/~magnus/geo/geohack.php?params=55_53_N_26_32_E_region:LV_type:city
 https://web.archive.org/web/20070513110237/http://www.mapsengine.com/daugavpils/?lang=1&dl=


Kategoreja:Latvejis nūvodu centri
Kategoreja:Mīsti Latgolā