Adažu nūvods

Adažu nūvods () irā pošvolds Vydzemis vokorūs, natuoli nu Gaujis ītakys jiurā. Tur rūbežu ar Reigys mīstu dīnavydvokorūs, ar Rūpažu nūvodu dīnavydūs, Siguldys nūvodu reitūs i Saulkrostu nūvods vokorūs. Pošys leluos nūvoda solys irā Adaži (nūvoda centris), Aļderi, Atari, Āni, Boltazars, Bierzinīki, Garkaļne, Kadaga, Staprini, Divazari, Iļkine, Eimuri.

 Viesture 
1935 godā Reigys apleiciņa Adažu pogosta pluots beja 402 km² i tymā dzeivova 3338 cylvāki. 1945 godā pogostā roduos Adažu, Berģu, Carnikovys i Garkaļnis solys pošvolds, a pogostu 1949 godā likvidieja. Adažu sola bejuse Saulismalis (1949—1956) i Reigys (par 1956 gods) rajonā. Adažu solai 1954 godā daškiera Carnikovys solu. 1974 godā daškiera likvidātū Mangaļu solys kolkoza «Adaži» teritoreju, a dali teritorejis daškiera Berģu solai. 1977 godā daškiera dali nu likvidātuos Berģu solys i dali nu Garkaļnis i Vangažu solys teritorejis. 1990 godā solu otkon puorsauce par pogostu. 1992 godā nu Adažu pogosta atškiera nu jauna veiduotū Carnikovys pogosta teritoreju. 2006 godā pogostu puorsauce par Adažu nūvodu.(latvyskai) Ādažu novada pašvaldības nolikums

 Zeimeigi ļauds 
 Fēlikss Cielēns (1888—1964) — latvīšu politiks, uorejū lītu ministrys (1926—1928) i rakstinīks

 Nūruodis 

 Teiklavītys 
 Adažu vydsškola
 Ādažu breivuo Valdorfa škola