Jākubmīsts

Jākubmīsts aba Jākubpiļs () irā mīsts Latgolā i Sielejā pi Daugovys. Pats lelais mīsts Sielejā, trešais pa lelumam mīsts Latgolā. Niulejā teritorejā Jākubmīsts zynoms nu 1962 gods, kod saškeire Krystapiļs mīstu Latgolā ar Jākubmīstu Sielejā. Jākubmīsta nūvoda administrativais centrys.

 Cytys pasaukys 
Oficialuo pasauka latvīšu volūdā – Jēkabpils

Pasauka cytuos volūduos:
 latgalīšu — Jākubmīsts
 lītaunīku — Jėkabpilis
 krīvu — Екабпилс
 puoļu — Jakubowo
 vuocīšu — Jakobstadt

 Viesture 
Da 1962 gods niulejuo Jākubmīsta teritorejā beja 2 atseviški mīsti — Jākubmīsts Daugovys kairajā molā i Krystapiļs Daugovys lobajā molā. Viesturē seņuok zynoma Krystapiļs, a mīsta tīseibu pyrmuo dabuoja Jākubmīsta daļa.

Krystapiļs viesturis olūtūs pyrmū reizi pīmynāta 1237 godā, kod Reigys veiskups Meikuls no Magdeburga itamā vītā pastateja myura pili (vuocyskai Kreuzburg). Pakuopiniskai ap jū atsaroda cyta pīstateiba. Kai mīsteņš Krystapiļs īraksteita 1511 gods arciveiskupa lenu gruomotā, a mīsta tīseibys Krystapilei daškiertys 1920 godā. 

Jākubmīsts suoce taisetīs 17 godusymtā kai sīlejnīku apdzeive Daugovys kairajā molā pi Solys krūga. Ar Kūrzemis kunigaiša Jākuba aktu 1670 gadā jai daškiertys mīsta pilsētas tiesības i pasauka Jakobstadt (Jākubmīsts vuocyskai). 

Dzeiveiguokys saitys iz vyds Krystapiļs i Jākubmīsta puordrūsynuoja 1764 godā pastateitais puorvozs par Daugovu. Obadivejis mīsteni daudzi cīte vaidūs i guņsgrākūs, tok mīstu atsajaunynuošonu ir raisteibu vadynuoja īdeveigī tierdzeibys celi pa Daugovu i 1861 godā atdareituo Reigys – Orlys dzeļžaceļa lineja. XIX godusymtā ite īsataiseja nazcik industrejis pasajāmumu.  vapnineicys, ceglineicys, vylnys kuorstuve, patmalis i net 4 muzykys instrumentu fabriki. 

Par zeimeigu adminstrativū centri Jākubmīsts tyka 1919 godā, kod nu Jaunjalgovys iz itīni beja puorcalti apleiciņa vaļdeišonys īstoti. Iz vyds obadiveju Pasauļa karu Jākubmīstā raistejuos puortykys i stateibmaterialu industreja. 1932 godā Krystapilī suoce dareit cukra fabriks, a 1936 godā par Daugavu pastateja tyltu. Juo myužs beja nagars - 1941 gods junī juo vīnu puosmu saspruodzynuoja sovetu armeja, a 1944 gods augustā jū da golam sagrauduoja vuocīšu armeja. Jaunū tyltu iz vyds Krystapiļs i Jākubmīsta atdareja 1962 godā.

 Partnermīsti 
 25x15px|Puoleja Červonka, Puoleja 25x15px|Vuoceja Mele, Vuoceja 25x15px|Puoleja Sokolovu Podlaski, Puoleja 25x15px|Igauneja Mārdu, Igauneja 25x15px|Boltkrīveja Lida, Boltkrīveja

 Zeimeigi ļauds 
Jākubmīstā dzymuši:
 Oto Skulme — tapātuojs i pedagogs
 Andrejs Puormaļs — keramiks i pedagogs

Krystapilī dzymuši:
 Kārlis Skaubītis — kara gaisskriejiejs, latvīšu aviacejis aizsuociejs
 Juoņs Lejeņš — tapātuojs, akters i rakstinīks
 Anna Žebeka — operys dzīduotuoja i pedagoge

Dzymuši cytur, Jākubmīstā i Krystapilī vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
 Areja Eļksne — latvīšu ailineica
 Velta Tuoma — latvīšu ailineica
 Juoņs Akuraters — rakstinīks, ailinīks i dramaturgs

 Galereja 

 Nūruodis 


Kategoreja:Latvejis nūvodu centri
Kategoreja:Mīsti Latgolā