Latgola

Latgola () irā Latvejis viesturiskuo zeme vaļsteibys reitūs.

Tei rūbežoj ar Vydzemi pūstumvokorūs, Sieleju dīnavydvokorūs, Boltkrīveju dīnavydreitūs i Krīveju reitūs.

 Geografeja 
Golvanīs rakstīņs Latgolys doba

Geografiskai Latgola izalikaliejuse iz Latgolys i Sielejis augstaiņu i Reitulatvejis, Mudovys, Polacka zamaiņu. Tipiskais Latgolys zemisvierīņs ar kauprim i līknem atsarads kai laduoja veicis rezultats geologiskajūs ladslaikūs. Latgolys pošys augstuos viersyunis pa vyscaureigajam (absolutajam) augstumam – Lelais Līpkolns (289 m augšuok jiuru leidzīņa) i Dzierkaļu kolns (286 m augšuok jiuru leidzīņa) Rēzeknis nūvoda Kaunatys pogostā. Pa samiereigajam (relativajam) augstumam pyrmū vītu aizjam Dzierkaļu kolns, jis pasaceļ augšuok apleicīnis par 89 metri. 

Latgolys sauc i par Zylūs azaru zemi, Azarzemi. Regiona līknēs izalikaliejuse kaida tyukstūša azaru, nu jūs pošlelī – Lubuons (viersa plotums 8070 ha) i Rāzna (5756 ha). Vysudziļais Latgolys azars (65 m) – Dreidzs. Sovpus, Dagdys nūvodā asūšais Ješs tur vysuvaira azarsolu (69). Pa skaitam lelums Latgolys azaru saguluši Latgolys augstainē.

Regionā taipoš na moz upu, viņ juos vysucieškuok nalelys. Poša leluo, poša skaistuo i kulturviesturiskai vysusvareiguo upe – Daugova, ītakūša Latgolā nu Boltkrīvejis teritorejis. Gobola iz vyds Kruoslovys i Daugpiļs, kurymā upe taisa pīcus leikumus i tak pa apmāram 40 m dziļu upleju, kod nakod sauc Latgolys Šveicarejis. Svareiguokys Daugovys pītakys Latgolā – Aivīkste, Dubna. 

Reitulatvejis zamainē izaplātuši leli pūri i peisi. Teiču pūrs aizjam lelu daļu Krystapiļs i Varakļuonu nūvoda.

Meži sadz apmāram trešu daļu Latgolys teritorejis. Pūstumlatgolā stīpās egļu skuti, a car Daugovu – prīžu syli. Dīnavydlatgolys leluos dalis zemisvierīņam soveigys bārzu bierzs. 

Latgolā lelys torkaunis (torkys dabuošonys vītys): Krīvu–Gersikys pūrs Leivuona nūvodā, Kreiču i Kreņovas pūri Ludzys nūvodā, Strūžānu pūrs Rēzeknis nūvodā, taipoš muola atradnis: Vileks nūvoda Kuprovā, Leivuonā, Daugpiļs nūvoda Neicgalī. Ceļu budaunē Latgolā lītoj dolomitu, kura vysuleluokuos atradnis pi Jākubmīsta. Daugovys uplejā i juos apleicīnē lelys smiļkšu atradnis. Leivuona boltū kvarca smiļkti lītoj vītejuo stykla dareitova.

Klimats Latgolā koņtinentaluoks kai cytā Latvejis teritorejis daļā. Zīmys vysod soltuokys i snīga pīkreit dreižuok, i juo pasadora bīzuoka kuorta kai palykušajā Latvejis daļā, a vosorys syltuokys. Dagdā i Daugpilī registrāta vysuzamuokuo temperatura (–43 gradi C), i Daugpilī – absoļutuo vysuaugstuokuo (+36 gradi C). 

Deļ plotuo iudiņbaseina Latgolā lela iudiņa putnu, iudiņa kustūnis i molusku vysaideiba, a deļ pūru i peisu – lela pūstumu dzeivinīku i auguoju škiru vysaideiba. Lelajūs meža masivūs Latgolā apteikamys daudzejis taigys dzeivinīku škirys, kuru pīstuovi īceļoj nu Krīvejis (luoči, taigys kustūne i ct.). A Daugovys vacupē, Pīdrujis sausajuos pļovuos i cytuos smiļkšuotuos i valeimuos vītuos sateikamys daudzi stepu i cytu dīnavydu dzeivinīku i auguoju škiru (lepetnīki, vabalis, voguli, sieņs i ct.). Latgolā pīskaiteits vaira kai 1850 vabaļu i vogulu škiru. 

Latgolā irā nazcik vaļsteibys sorgojamu dobys objektu – Teiču rezervats, sorgojamuos teritorejis apleik Dreidža, Istrys, Pyldys i Odumovys azarim, taipoš 3 sorgojama zemisvierīņa apvydi – Sielejis, Viersdaugovys i Daugovys lūku. Jī izslyvuši caur sovpateigajim, daudzatmejeigajim vierīnim i sevišku dobys skaistumu. Bez tuo Latgolā irā daudzi cylvāka īriedeitu parku, a Daugpiļs nūvoda Neicgaļa pogostā atsaguļs miļža akmiņs (apleikmārs 30,5 m, augstums 3,5 m).

Pošys augstuos Latgolys viersyunis:
Pasauka (Byušonys vītys nūvods i pogosts) – vyscaureigais augstums (augšuok jiuru leidzīņa) – samiereigais augstums (augšuok apleicīnis)
 Lelais Līpkolns (Rēzeknis nūv. Kaunatys pog.) – 289,3 m a. j. leidz. – 86 m
 Dzierkaļu kolns (Rēzeknis nūv. Kaunatys pog.) – 286,3 m a. j. leidz. – 89,2 m
 Dūbuļu kolns (Rēzeknis nūv. Kaunatys pog.) – 273,8 m a. j. leidz. – 61,8 m
 Karaļu kolns (Rēzeknis nūv. Kaunatys pog.) - 272,2 m a. j. leidz. – 55,6 m
 Kromānu kolns (Rēzeknis nūv. Kaunatys pog.) - 271,1 m a. j. leidz. – 53,8 m
 Dekšņa kolns (Rēzeknis nūv. Kaunatys pog.) - 266,5 m a. j. leidz. – 34,9 m
 Greizais kolns (Dagdys nūv. Aņdzeļu pog.) - 263,7 m a. j. leidz. – 60 m

Poši lelī Latgolys azari Pasauka (Byušonys vītys nūvods) – viersa pluots
 Lubuons (Rēzeknis i Modūnis nūv.) – 8070 ha
 Rāzna (Rēzeknis nūv.) – 5756 ha
 Rušyuns (Ribinišku nūv.) – 2373 ha
 Sivers (Kruoslovys nūv.) – 1759 ha
 Cierms (Ludzys nūv.) – 1261 ha
 Ješs (Dagdys nūv.) – 988 ha
 Lelais Ludzys azars (Cyblys nūv.) – 846 ha

Poši dzilī Latgolys azari Pasauka (Byušonys vītys nūvods) – vysulelais dziļums
 Dreidzs (Kruoslovys nūv.) – 65 m
 Garais (Kruoslovys nūv.) – 56 m
 Iļdzs (Aglyunys nūv.) – 46 m
 Ormejs (Kruoslovys nūv.) – 43 m
 Ojats (Kruoslovys nūv.) – 41 m

 Administrativais dalejums 
Golvonais rakstīņs: Latgolys administrativais dalejums

Administrativai Latgola sasadora nu 6 nūvodu i 2 vaļstiskūs mīstu. Kulturviesturiskai pi Latgolys pīdar i daļa nu Oluksnys nūvoda (nazkodejais Līpnys pogosts) i Modūnis nūvoda (nazkodejais Borkovys pogosts). Taipoš leluo daļa Daugpiļs nūvoda i Daugpiļs mīsta irā Latgolā, a nūvoda daļa Daugovys kairajā molā i Daugpiļs mīsta daļa (nazkodejais Greivys mīsts) irā Sielejā. Jākubmīsta leluoka daļa irā Sielejā, a nazkodejais Krystapiļs mīsts (niu Jākubmīsta daļa) - Latgolā. 

 Nūruodis 
 Latgola - Vietas.lv


Kategoreja:Latvejis kulturviesturiskī nūvodi