Ludza

Ludza irā senejs mīsts reitu Latvejā, Latgolā Lelā Ludzys azara azarmalē. Ludza irā Ludzys nūvoda centrys, pi Latvejis rūbežys ar Krīveju. Tei irā vacuokais mīsts Latgolā, mīsta tīseibys sajima jau 1777 godā, a pyrmū reizi pīminēta beja 1173 voi 1177 godā.https://rvb.ru/18vek/karamzin/4igr/01text/02prim/vol_03.htm Car mīstu īt dzeļžaceļa lineja Krystapiļs — Sīnuoja. 2021 godā Ludzā dzeivova 7 473 dzeivuotuoju.

 Demografeja 
2021 godā Ludzā dzeivova 7 473 dzeivuotuoju.https://data.stat.gov.lv/pxweb/lv/OSP_PUB/START__POP__IR__IRS/IRD060/ Dzeivuotuoju bīzeiba 814,1 dz./km².

2011. godā 57,94% (5175 cylv.) Ludzys dzeivuotuoju beja latvīši (īskaitūt latgaļus), 36,49% (3259 cylv.) krīvi, 2,15% (192 cylv.) boltkrīvi, 1,15% (103 cylv.) ukraini, 1,06% (95 cylv.) lītauniki i 0,94% (84 cylv.) puoli.

Da Ūtrīm pasauļa vaidim ite 65,8% (1784 cylv.) dzeivuotuoju beja žydi

 Zeimeigi ļauds 
Ludzā dzymuši:
 Jakovs Kulnevs (Яков Петрович Кульнев, 1763—1812) — krīvu pulkvedis, Napoleona karu dalībnieks
 Leons Tomašickis (1904—1996) — skulptors, pedagogs
 Jeseneja Volžankina (1983— ) — latvīšu vīglatlete
 Anta Rugāte (1949) — 8 Seimys deputate
 Aleksandrs Žirkevičs (Александр Владимирович Жиркевич, 1875—1927) — krīvu ailinīks
 Sergejs Lazovskis (1976— ) — svorcāluojs, Latvejis čempions (13 reizis), pīsadalejs Olimpiskajuos kaituos Sidnejā (dabojs 18 vītu)

Dzymuši cytur, Ludzā vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
 Anisims Rekašovs (1859—1955) — zynomais Ludzys apleiciņa uorsts

 Partnermīsti 
 25x15px|Vuoceja Badbodenteihs, Vuoceja 25x15px|Italeja Baručela, Italeja 25x15px|Krīveja Opskova, Krīveja 25x15px|Lītova Moleti, Lītova

 Galereja 

 Nūruodis i olūti 


Kategoreja:Latvejis nūvodu centri
Kategoreja:Mīsti Latgolā