Nierzys pogosts

Nierzys pogosts irā Ludzys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrā dora tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts i Nierzys pamatškola. Raipolē dora katuoļu bazneica.

Viesture
Viesturiskai Nierzys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleicinī. 1935 godā pogosta pluots beja 112 km² i tymā dzeivova 1405 ļauds.Latvejis pagasti. Enciklopedeja. A/S Presis noms, Reiga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0 1945 godā pogostā īstateja Lūrupu, Nierzys, Seiļu, Tymuļu i Skryņu solys padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. Nu 1949 gods da 1959 godam Nierzys sola bejuse Sīnuojis rajonā, a nu 1959 goda Ludzys rajonā. 1954 godā Nierzai davīnova likvidātū Tymuļu solu, 1971 godā likvidātuos Rgluoju solys sovetu saimisteibys "Nierza" teritoreju, a 1975 godā likvidātū Lūrupu solu.Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Ludzys nūvodam.

 Rūbeži 
Nierzys pogosts tur rūbežu ar:
 Ludzys nūvoda Brygu pogostu, Pyldys pogostu, Rundānu pogostu i Vysnovys pogostu;
 Sīnuojis nūvoda Ļauderu pogostu i Zaļesis pogostu.

 Dzeivuotuoji 
Nierzys pogostā dzeivoj 497 ļauds, nu jū 76,1% latvīšu, 17,8% krīvu i 2,6% ukraiņu. Lelums pogosta dzeivuotuoju katuoli.

 Solys 
Nierzys pogosta ļauds dzeivoj 39 soluos.LĢIA vītvuordu datubaza Pošu leluos solys - Kušneri, Marlina, Nierza, Raipole, Vonogi.

 Saimisteiba
 Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Jākubmīsts-Rēzne-Terehova (A12), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi.Latvejis vaļsteibys golvonī autoceli Nierzys pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Krystapiļs-Sīnuoja, iz kurys vīna staceja "Nierza".

Nierzys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Nierza" Nierzys solā (LV-5729).Latvejis posta iņdeksu gruomota

 Nūruodis 

Kategoreja:Nierzys pogosts