Škilbānu pogosts

Škilbānu pogosts irā Vileks nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora vydsškola, biblioteka, Romys katuoļu bazņeica, socialuos apryupis sāta i maizis muzejs Rekovys solā, pamatškola, biblioteka, tautys noms i kulturviesturis muzejs Upeitis solā, pravoslavu cierkva Škilbānu solā i Balkanu kolnu muzejs Balkanūs.

Viesture
Škilbānu pogosts īstateits 1930 godā, padalūt Baļtinovys i Vileks pogostu zemis. 1935 godā pogosta pluots beja 216 km² i tymā dzeivova 6423 ļauds.Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0 1945 godā pogostā īstateja Egļovys, Loginu, Stabļovys, Škilbānu i Zaļčupis solu padūmis, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. Loginu sola bejuse Vileks apleicīnī (1945-1949), Abrinis rajonā (1949-1958) i Bolvu rajonā (nu 1959 gods). Loginu solai 1945 godā davīnova likvidātū Zaļčupis solu, 1962 godā Medņovys i Škilbānu solys sovetu siamisteibys "Škilbāni" teritoreju. 1968 godā Loginu solu puorsauce par Škilbānu solu. 1971 godā davīnova daļu Lozdulejis solys sovetu saimisteibys "Škilbāni" teritoreju, a sovetu saimisteibu "Medņova" davīnova Medņovys solai. 1977 godā Škilbānu solai davīnova daļu likvidātuo Upeitis solys teritorejis.Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Vileks nūvodam.

 Rūbeži 
Škilbānu pogosts tur rūbežu ar:
 Vileks nūvoda Medņovys pogostu i Vacumu pogostu;
 Baļtinovys nūvoda Baļtinovys pogostu;
 Bolvu nūvoda Brīžucīma pogostu i Lozdulejis pogostu;
 Krīvejis Federacejis Pitalovys rajonu.

Doba
Pogosta teritoreja irā Atzolys pacyluma vokorūs i Mudovys zamainis Abrinis pacyluma pazamynuojumā. Gaisalaiks, samārojūt ar cytim Latgolys pogostim gon buorgs. Vydyskuo temperatura jaunagods mienesī -9° pa Celseja skolai, sīna mienesī +18° pa Celseja skolai. Bezsola periods saīt 135 dīnys godā.Škilbānu pogosta teiklavīta Solsaimesteibai lītojamuo zeme sadora 73% pogosta teritorejis (1376,4 dekteru). 14% pogosta zemu (1376,4 dekteru) irā meži, tok vaļsteibys mežu navā. 30 dekteru meža tur pogosta pošvolds, cytus zemnīku saimisteibys i privatī zemu saiminīki. Škilbānu Pogosta teritorejā zeimeigu pūru navā, viņ tik peisi ap Reikys upi.

 Iudini 
Upis:
 Dzjorgova
 Krakupe
 Kūkova
 Muoseika
 Reika
 Styglova
 Supretka
 Zaļčupe
 Ludumka

Iudiņtveris:
 Aņčipovys azars

 Dzeivuotuoji 
Škilbānu pogostā dzeivoj 1268 ļauds, nu jū 83% latvīšu, 16% krīvu i 1% cytu tauteibu ļauds.Škilbānu pogosta teiklavīta

 Solys 
Škilbānu pogosta ļauds dzeivoj 64 soluos.LĢIA vītvuordu datubaza Pošu leluos solys - Rekova (pogosta centrys), Škilbāni, Upeite.

 Zeimeigi ļauds 
 Ontons Slyšāns — ailinīks, eisprozys autors, folklorys vuociejs i pietnīks, publicists, kulturys darbinīks;
 Stepaneja Matisāne - daudzigadeiga Rekovys etnografiskuo ansambļa vadeituoja, skripkineica, dzīšmu i tolka bolsu teicieja.

 Saimisteiba
 Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceli Vileks-Kuorsova (P45) i Dubļova-Cierpīne (P46), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi.Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.

Škilbānu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Škilbani" Rekovys solā (LV-4587).Latvejis posta iņdeksu gruomota

Slavvītys
 Aņčipovys azars - Latvejis Breiveibys ceikstīņu pīminis vīta par gūdu ceikstīņam Aņčipovys solā 1920 gods Jaunagods m. 12 - 13 d.;
 Dobys parks i muzejs "Balkanu kolni";
 Rekovys vydsškolys maizis muzejs;
 Styglovys grova- geomorfologiskys dobys pīminieklis;
 Škilbānu muiža - pastateita 1856 godā, apleik muižys vierteigs parks;
 Škilbānu Vysusvātuokuos Dīvamuotis pīdzimšonys parvoslavu cierkva - Škilbānu solā, pastateita 1928-1931 godā;
 Škilbānu Suopu Dīvamuotis Romys katuoļu bazneica - Rekovys solā, pastateita 19 godusymta ūtruo pusē;
 Upeitis kulturviesturis muzejs.

 Nūruodis