Sīnuojis nūvods

Sīnuojis nūvods () — pošvolds Latgolys reitūs pi Krīvejis rūbeža. Pošvolda centrys — Sīnuojis mīsts. Nūvods tur rūbežu ar Dagdys i Ludzys nūvodu, taipoš ar Krīvejis Federacejis Opskovys i Boltkrīvejis Vitebska apgabali.

 Pasauka 
Nūvoda pasauka cālusēs nu Sīnuojis mīsta, a tys sovu pasauku dabovs nu upis — Sīnuojis (sīna upe). Baļtīšu volūdā vuords Zylupe () atsarads 20 godusymtā kai agruokuos latgaliskuos pasaukys Sīnuoja aba Sīnupe tuoļuoks napareizs „puorcālums” krīvu volūdys ītakā (). 

 Doba 
Sīnuojis nūvoda teritorejis pūstumu i reitu daļa īīt Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, a dīnavydi i vokori Latgolys augstainē. Poša augstuo nūvoda viersyune — Rudovys kolns (244 m). Nūvoda centrys Sīnuoja 62 km atostumā nu Rēznis i 302 km atostumā nu Reigys. Atostumi da nūvoda centram — nu Ļauderim i Posyunis 12 km, nu Zaļesis 7 km.

 Viesture 
Pošvolds īstateits 2002. godā, saškirūt Sīnuojis mīstu i Zaļesis pogostu. 2009 godā nūvodam dasaškiera Ļauderu i Posyunis pogosts. 

 Dzeivuotuoji 
Sīnuojis nūvodā dzeivoj 3655 dzeivuotuoju (2011. gods), nu jūs 868 latvīši, 1994 krīvi 574 boltkrīvi, 89 puoli i 131 cytys tauteibys.Vaļščuoneibys i migracejis lītu puorvolds 48% (1748 cylvāki) nu vysu dzeivuotuoju dzeivoj Sīnuojis mīstā, 23% (825 cylvāki) Zaļesis pogostā, a tuoļuok nu nūvoda centra Posyunis pogostā 19% (685 cylvāki), Ļauderu pogostā 10% (397 cylvāki).Sīnuojis mīsta teiklavīta Nūvodā dzeivoj 1741 veirīts i 1914 sīvītys.
Lelums dzeivuotuoju irā Romys katuoļu ci pravoslavu ticeigī.

 Leluokuos nūvoda solys 
Ļauderu pogostsBloņtiCucuriKoņovaLitovskiĻauderiVacuo MeļņicaPosyunis pogosts Adamova Gryšyna Katalova Meikšāni Posyune ŠyškovaZaļesis pogosts Duboviki Naumki Ploski Rabova Rakšyna Suovāni Terehova Zaļese

 Zeimeigi ļauds 
 Vitolds Valeiņs (1922—2001) — literaturzininīks, latgaļu ļaudiskais dareituojs, „Latgalīšu lirikys viesturis” (1998) autors, sastatejs gruomotu „Latgalīšu dzejas antoloģija” (2001). Dzims Istrys (niu Ļauderu) pogosta Rudovā;
 Grigorejs Groms (1928—1987) — uorsts, pediatrys, darejs Bārnu kliniskajā universiteta dzeidātovā Reigā, vadejs Latvejis pediatru ziniskuo bīdreibu, gruomotys „Bārnu cukravaideibys” (1968) krīvu volūdā autors. Dzims Posyunis pogostā.

 Vuiceiba i kultura 

Nūvodā dora Posyunis pamatskūla, Sīnuojis vydskūla i Sīnuojis muzykys i dailis skūla. Vīna bārnu pyrmskūlys īstote Sīnuojā i pyrmskūlys bārnu grupa Posyunis pamatskūlā. Ļauderūs, Posyunē, Sīnuojā i Zaļesē dora biblioteka. Golvonā nūvoda kulturys īstote irā Sīnuojis Tautys noms, taipoš dora i Posyunis tautys noms i Ļauderu kulturys centrys.

 Komercdarbeiba 
Vysuvaira nūvodā daraksteiti iņdividualī pasajāmumi i zemnīku saimisteibys, taipoš sabīdreibys ar aprūbežuotu atsaceigumu (SIA).Lursoft pasjāmumu datu bazys Pasajāmumi aizajim ar solsaimesteibu i mežsaimisteibu. Zeimeigu vītu aizajim transporta pakaļpīni, partū ka nūvodā irā īdeveigi tranzita celi. Mīstā dora nazcik sātysparāda pakaļpīņu pasajāmumi.

 Sative 
Sīnuojis nūvodu ar cytom apleicis teritorejom saškir autoceļš i dzeļžaceļš. Nūvoda pūstumu daļu škārsoj vaļsteibys golvonais autoceļš A12 (Jākubmīsts—Terehova), kas irā daļa nu Europys zeimeibys ceļa E22 (Lelbritaneja—Krīveja). Terehovā rūbežkontrolis punkts ar Krīveju, cieški byun autotranzita ailis. Pa pūstumu—dīnavydu tecīņam nūvodu škārsoj regionalais autoceļš P52 (Sīnuoja—Škauna—Bukmuiža). Zaļesis pogostu i Sīnuojis mīstu škārsoj dzeļžaceļa lineja Rēzne II—Sīnuoja, nūvoda teritorejā vīna staceja Sīnuoja.

 Slavvītys 
 Draudzeibys kurgans — 1959 godā iztaiseits kaupris ar alejom nu treis vaļsteibom tautu draudzeibai
 Grebļa kolns — 5 km gars ladslaika kaupris ar seviški ratu dobu
 Posyunis Svātuo Dominika Romys katuoļu bazneica — vīna nu pošu zeimeigū baroka bazneicu Latgolā, pastateita 1770. godā
 Rudovys kolns (244 m) — poša augstuo vīta Sīnuojis nūvodā
 Rundānu valna dūbys — vaļsteibys sorgojamais geomorfologiskais objekts

 Nūruodis i olūti