Nimfenburgys Piļs

Nimfenburgys piļs () iraid baroka stila piļs Vuocejā, atsarūn Bavārejis nūvoda golvysmīstā Minhenī.

 Viesture 

Tulkuojumā piļs nūsaukums nūzeimej "Nimfu piļs" i tei iraid vīns nu golvonajim Minhenis turisma objektim. 1664 godā, Bavārejis kūrfirsts Ferdinands Mareja pasiuteja piļs ceļtnīceibu itaļīšu arhitektam Agostam Bareļļi. 1675 godā piļs golvonais paviļjons tyka pabeigts.Дворец Нимфенбург - Всемирная история (krīviski).

 Piļs parks 

200 gektaru ļeluo piļs parka dizains i stils tyka maiņeits vairuokys reizys. Īsuokumā, tys beja radeits pranču stilā, tod pourtaiseits piec itaļīšu mūdis i 19 godu simtenī parks tyka pi sova beidzamuo izskota anglīšu stilā.

Parks iraid sadaļeits vairuokūs paviļjonūs i tymūs godu laikā tyka uzcaltys vysaidys piļu miniaturys.

 Pagodenburga (calta 1716—1719) — Jozefa Efnera projektāts paviļjons ar naļelu atpytys piļi i tiejys sātu.

 Badenburga (1719—1721) — tai že Jozefa Efnera projektāts paviļjons, kas beja radeits, kai pirts i baseina komplekss prīkš piļs saimnīkim i jū gostim.

 Magdaļenklauze (1725—1728) — Naļela muoksleigi radeita drupu ceļtne, kaidys beja īcīneitys Baroka laika parku ceļtnīceibā.

 Amaļenburga (1734—1739) — Rokoko stilā calts naļels mednīku noms ar cīši skaistu spūguļu ustobu. Itū nomu prpjektieja Fransua de Kuviļs prīkš Kuorļa VII i juo sīvys.Nymphenburg Palace and park (angliskai).

 Nūruodis i olūti 

 Teiklavītys 

 Nimfenburgys piļs teiklavīta schloss-nymphenburg.de

Kategoreja:Bavāreja
Kategoreja:Vuocīšu piļs
Kategoreja:Baroka piļs