Rumuneja

Rumunejis karūgs i gerbs 300px Golvysmīsts  Bukareste Vaļsteibys volūda  rumunīšu Prezidents  Nicușor Dan  Ministru prezidents  Ilie Bolojan Pluots  238 397 km² Dzeivuotuoju skaits  19 036 031 (2025) Laika zona-vosorā  
Rumuneja (rum.: România) — vaļsteiba Europā. Golvysmīsts - Bukareste.

 Viesture 
Modernuo Rumuneja suoce taiseitīs 1859. godā, kod sasaškēre Osmaņu pavaļdeibā byunūšuos Moldovys i Valahejis (rumunīšu: Țara Românească) kunigaitis. Rumunejis Kienestis napavaļdeiba nu Osmaņu imperejis tyka paslūdynuota 1877. goda 9. majā, a škārsregionalai jū pīzyna 1878. goda Berlina kongress.

Rumunejis rūbeži tuoļuokojuos godu desmitēs labtik mejuos, i niulejūs rūbežus jei dabuoja tik piec Ūtrā pasauļa kara beigom. Piec Pyrmuo pasauļa kara Rumunejis Kienestei daškēre Transilvaneju, Bukovinu i Besarabeju. 1940. goda vosorā Besarabeju i daļu Bukovinys (myuslaiku Moldovys republiku i Ukrainys Čerņivcu apgabaļu) piec uļtimatuma padūšonys okupēja Sovetu Savīneiba, a Transilvaneju piec Vuocejis spīdīņa atdeve Vengrejai. Pa ūtrā pasauļa kara laiku rumunīšu armeja atturēja Besarabeju i taipat aizkaruoja SSRS teritorejis Dņestrys reitu upmolā, tymā vydā Odesys mīstu. Piec kara Rumuneju aizjēme SSRS armeja, kieneņš tyka grauduots i sataiseita socialistiska republika, kura nu 60. godu vyda turējuos pi Moskovai napavaļdeigys politikys.

Piec Dzeļža aizkora krišonys 1989. godā i tautys revoļucejis pret Čaušesku diktaturu, Rumunejā tyka aizsuoktys politiskys i ekonomiskys reformys, kurys ļuove jai 2004. godā dasaškiert NATO i 2007. goda 1. janvarā Europys Savīneibai.

 Politika 
Unitara pušprezidentala republika. Nu 2007 g. irā Europys Savīneibys dalinīkvaļsteiba.
 Geografeja 

 Demografeja 
 Etniskais sadors 
TautaDzeivuotuoju skaits%</tr> Rumunīši >19 mln.89.5% Vengri 1,431,8076.6% Čyguoni 535,1402.46% Ukraini 61,0910.28% Švabi 59,7640.28% Krīvi 35,7910.17% Cyti 0.8%

 Verīs taipoš 

Kategoreja:Europys vaļsteibys
Kategoreja:Pasauļa vaļsteibys