Napoļeons Bonaparts

Praņcejis Imperatora Napoļeona Bonaparta portretsPraņcejis ImperatorsVaļdeišonys laiksPirmūreiz 18 lopu m. 1804 - 6 sulu m. 1814Ūtrreiz 20 pavasara m. 1815 - 22 vosorys m. 1815Pilns vuordsNapoļeons BonapartsPīdzims15 labeibys m. 1769 Ajačo, Korsikā, PraņcejāNūmyrs5 lopu m. 1821 Svātuos Heļenys Solā, LelbrytanejāDzymtaBonapartiTāvsKarlo BonapartsMuoteLetīceja RamoļinoReļigejaKatuoļu
Napoļeons Bonaparts (; pīdzims 1769 goda labeibys m. 15.d - nūmyrs 1821 goda vosorys m. 5.d) beja Praņcīšu miļitarists i imperators nu 1804 ļeidz 1814 godam i 1815 godā, kod jys iz 100 dīnom otguve sovu voru. Napoļeons kļuva ītekmeigs Pranču revoļucejis laikā, kod juo vadeibā tyka nūstyprinuota repubļika i apspīsta rojaļistu saceļšonuos. Napoļeona koru laikā, praņču armeja svinēje daudzys nūzeimeigys uzvorys i tamdieļ Napoļeons tīk uzskateits por vīnu nu lobuokojim koravodūņim ciļvēcis viesturē.Fakti nu Napoļeona Bonaparta biografejis (angliskai)

 Jauneibys godi 
Napoļeons Bonaparts pīdzima Korsikā, Karlo Bonaparta i Letīcejis Romaļino saimī. Napoļeons beja caturtais bārns i trešais dāls saimī. Jys tyka kristeits katuoļu ticeibā. Pi dzimšonys, juo vuords beja Napoleone di Buonaparte, kas iraid vaira itaļīšu nakai pranču vuords. Deļ juo itaļīšu izceļsmis i korsikys akcenta, Napoļeonu bīžai apsmēje juo skūlys i armejis bīdri. Tamdieļ, piec pirmojom preceibom jis nūmaneja vuordu i uzvuordu iz Napoleon Bonaparte, lai tys skanātu kai pranču vuords.6 fakti, kas juozyna por Napoļeonu Bonapartu (angliskai)

Nazaverūt iz tū, ka Napoļeons sovys dzeivis laikā kļuva por Praņcejis imperatoru, sovys jauneibys godūs jys beja Korsikys patriots i nacionaļists. Napoļeona tāvs ar muoti ilgus godus ceinejuos, lai Korsika byutu naatkareiga nu Praņcejis vaļsteibys.

1779 goda jaunagoda mienesī, 9 godu vacumā, Napoļeons suoka vuiceitīs Otunys kristeigojā školā, bet dreiži jys tyka pourcalts iz miļitarū akademeju Briennā-ļe-Šato. Tur Napoļeons vuicejuos ļeidz 1784 godam.Napoļeona I muzejs Briennā-ļe-Šato (angliskai) Deļ tuo, ka Korsikā jys beja pīrads runuot korsikaņu i itaļīšu volūduos, školā jam beja griuteibys ar praņcīšu volūdu. Napoļeons kļuva nūslāgts i daudz laika veļteja gruomotom. Jys beja cīši ļels matematikys entuziasts.

Piec vuicebu beigom Briennā-ļe-Šato 1784 godā, Napoļeons suoka vuiceitīs Parīzis miļitarajā akademejā, kur jys kļuva por artiļerejis virsnīku. Jys beja pirmais korsikaņs, kas absoļvēje itū akademeju.Kai artiļerejis virsnīks kļuva por imperatoru (angliskai)

 Nūruodis i olūti 

Kategoreja:Praņceja
Kategoreja:Praņcejis viesture