Latvīšu muzykaliskuo bīdreiba

Latvīšu muzykaliskuo bīdreiba — poša zeimeiguo Pīterburga latgaļu organizaceja, XX gs. suokuos vadynuojuse latgaļu tautyskū i kulturyskū atdzimšonu.

Bīdreiba dareja nu 1902 novembra mien. da 1913 g. oktobra mieneša: 
 20 godusymta suokuos Sanktpeterburgā dzeivuoja ap 10 tyukstūšom latgaļu, pa lelumam darbinīki, studenti, škoļnīki. Golvonī jū laseišonuos centri beja sv. Katrinys i sv. Stanislava bazneicys i školys pi jūs. Nu vuiceituokūs latgaļu atsaroda aktivisti, kuri saprota vajadzeibu vadynuot latgaliskuos kulturys raisteibu, partū cēlēs vajadzeiba organizēt bīdreibu.
 1902 gods novembrī bazneicnīka Nikodema Rancāna dzeivūklī nūtyka bīdreibys īstateišonys saīsme. Jamā pīsadaleja Dvēseliskuo seminara docents Fraņcs Trasuns, studenti Fraņcs Kemps, Jezups Kangars, Fraņcs Logins i bazneicnīks Kazimers Skrynda. Jī apstyprynuoja F. Trasuna sagatavātūs statutus i dasarunuoja, ka jaunajai bīdreibai dūs vuordu Latvīšu muzykaliskuo bīdreiba, kam Krīvejis davēris īstoti nadūtu atļuovis bīdreibai, kurys statutūs byutu paradzāti nacionali voi ļaudyski snāgi.
 1903 godā beja apstyprynuoti bīdreibys statuti.
 1903 g. marta 8 dīnā Pīterburga Jezus bazneicys školys zalā nūtyka pyrmuo bīdrusaīsme. Saguoja daudzi ļaužu, nu bīdranaudu lūbēs pīlaseit lelu sumu.
 1904 godā īstateja kūkļuotuoju orkestri i simfoniskū orkestri.

Bīdreiba turēja biblioteku, kuramā beja gruomotys i laikroksti latgaļu, latvīšu, krīvu, puoļu i vuocīšu volūduos.

Muzykaliskuos bīdreibys sariedīņūs pyrmū reizi Pīterburgā latgaļu volūda skanēja nu scenys, i poša bīdreiba beja tautyskuo aktivuma centrys. Laseidamīs iz daņču vokoru, jauneiba paslapyn turēja saīsmis, kuramuos sprīde ap latgaliskūs aktivitetu planim, latgaliskūs gruomotu laisšonu, latgaļu studentu atspaiduošonu i leidz.