Žemaitejis Gercogiste

+Žemaitėjės seniūnėjėŽemaičių seniūnijaŽemaitejis Gercogiste1219-1795
alt=|border|119x119px|Special:FilePath/Flag_of_Bavaria.svg
Žemaitejis Gercogistis gerbsalt=|frameless|300x300px
Žemaitejis Gercogiste (sorkons) Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys sostuovā ap 1619 goduGolvysmīstsRasenaiReligejapaguonisms, katuoļuPluots25 700 km2Administratevais daļejums28 trakti← Prīksteči
ŽemaitejaPiecteči →
alt=|frameless|23x23px Krīvejis ImpērejaMyusdīnu teritorejisalt=|frameless|23x23px Lītova
Žemaitejis Gercogiste (, ) beja gercogiste myusdīnu Lītovys teritorejā nu 1219 ļeidz 1795 godam, kod nūtyka Trešuo Puolejis daļeišona i gercogiste pourguoja Krīvejis Impērejis sostuovā.Puolejis daļeišonys, 1772-1795 (angliskai) Tei rūbežova ar Kurzemis Gercogisti i Prūsejis Gercogisti, i tai beja pīeja pi Baļtejis jiurys.

 Viesture 
Žemaiši ilgus godus globova sovys paguonu tradicejis i tys beja piedejais regions Europā, kas pījāme kristīteibu. Pirmī žemaiši tyka kristeiti 1413 godā, bet vairumā tī beja vītejī kungi. Zemnīku vydā paguonu tradicejis tyka globuotys veļ vairuokus godu simteņus.Katuoļu bazneica Lītovā godu simteņu laikā (angliskai) Katuoļu ticeiba kļuva por golvonū ticeibu žemaišu zemīs ap 17 godu simteni.

Ilgus godus, Žemaiteja paļeidzieja nūturēt Vuocu Ordeņa ekspanseju Lītovys zemīs i žemaiši guva uzvorys vairuokuos nūzeimeiguos ceiņuos ar Zūbenbruoļu Ordeņi - Sauļis Kaujā (1236), Skodys Kaujā (1259) i Durbis Kaujā (1260). Jī vede ceiņu nazaverūt iz tū, ka Lītovys karaļs Mindaugs, kura pakļauteibā tai že beja žemaiši, pījāme kristīteibu.Durbis Kauja. Kai žemaiši napakļuovēs sova karaļa grybai (angliskai)

 Nūruodis i olūti 

Kategoreja:Lītova
Kategoreja:Lītovys viesture