Durbės valsčius

Durbės valsčius () – viena iš Pietų Kuršo savivaldybės administracinių teritorijų Latvijos pietvakariuose, į rytus nuo Liepojos. Plotas 73,15 km²,Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā 2022–2025, Centrālā statistikas pārvalde. Nuoroda tikrinta 2025-09-30. 368 gyventojai (2025 m.).Pilsētu (blīvi apdzīvotu) un lauku (reti apdzīvotu) teritoriju iedzīvotāju skaits reģionos, pilsētās, novados un pagastos 2022–2024, Centrālā statistikas pārvalde. Nuoroda tikrinta 2025-09-30. Administracinis centras – Durbė (į valsčiaus sudėtį neįeina).

Yra kultūros paminklų: valstybinės reikšmės – Durbės mūšio vieta ir Šilderių alkakalnis; regioninės reikšmės – Jaunuoktės viduramžių kapinės ir Dyrių senkapiai; vietinės reikšmės – Lygutų dvaro rūmai ir Lygutų dvaro valdytojo pastatas.Nacionālā kultūras mantojuma pārvalde. Nuoroda tikrinta 2025-10-01. 

 Istorija 
Dabartinio valsčiaus teritorijoje buvo Durbės () ir Paduonės (Padohnen) dvarų valdos. Iki 1920 m. valsčius priklausė Gruobinios, 1920–1949 m. Liepojos apskričiai. 1935 m. Durbės valsčius buvo 64,8 km² ploto, turėjo 237 valstiečių ūkius. 39,7 km² užėmė ariama žemė, 12,7 km² – pievos, 2,9 km² – ganyklos, 2,1 km² – miškai, 0,6 km² – pelkės. 1945 m. valsčiuje įkurtos Durbės ir Paduonės apylinkės, o pats valsčius 1949 m. panaikintas. 1954 m. abi apylinkės vėl sujungtos į vieną, Durbės apylinkę. 1956 m. Durbės apylinkė prijungta prie Durbės miesto. 2000 m. Durbės miestą su kaimiškąja teritorija (bendras plotas 75,4 km²) sujungus su Tadaikių valsčiumi, įkurtas naujas administracinis teritorinis vienetas – Durbės savivaldybė.Durbes novada lauku teritorija, Enciklopēdija „Latvijas pagasti”, t. 1 (A–Ļ), p. 243–245. A/S „Preses nams”, 2001. ISBN 9984-00-412-0. 2009 m. Durbės miesto kaimiškoji teritorija savivaldybės sudėtyje atkurta, 2010 m. pervadinta Durbės valsčiumi.Pilsētas ar lauku teritorijām sadalītas novadu pilsētās un pagastos, Latvijas Sabiedriskais medijs, 2010-02-15. Nuoroda tikrinta 2025-09-30. Nuo 2021 m. įeina į Pietų Kuršo savivaldybės sudėtį.

 Geografija 
Ribojasi su Pietų Kuršo savivaldybės Dunalkos, Vecpilio, Bunkos ir Tadaikių valsčiais, iš visų pusių supa Durbės miestą. Valsčiaus teritorija yra Vakarų Kuršo aukštumoje. Didžiąją dalį užima Bandavos kalvynas, jo aukštis valsčiaus rytiniame kampe siekia beveik 70 m virš jūros lygio. Valsčiaus vakarine riba eina platus Durbės–Vartajos slėnis, kuriame telkšo Durbės ežeras (670,5 ha; valsčiui priklauso tik jo dalis). Kiti vandens telkiniai, daugiausia tvenkiniai, žymiai mažesni: Pelkės (Purva dīķis), Bulių, Muorkių, Sievalko, Šuklajų, Vidaus, Kūlių ir kiti. Į Durbės ežerą įteka Trumpė ir Laniupė, valsčiaus pietine dalimi teka Vartaja, centrine – jos intakas Paduonė. Į Paduonę teka Plūgiupytės, Kalėjupytės upeliai ir Vecvagarų griovys. Durbės–Vartajos slėnyje telkšo Durbės žemapelkė, Laniupės slėnyje – Abramų žemapelkės pietinė dalis. Miškų nedaug, didžiausias – Lygutų miškas valsčiaus šiaurės rytiniame paribyje. Durbės ežero šiaurės rytinėje dalyje ir Laniupės slėnyje įkurtas Durbės ežero pievų gamtos draustinis.Durbes ezera pļavas, Dabas aizsardzības pārvalde, 2023-12-19. Nuoroda tikrinta 2025-09-29.

Valsčių kerta Jelgavos–Liepojos geležinkelis ir Rygos–Liepojos plentas (A9).

 Gyventojai 
1935 m. valsčiuje gyveno 1325 žmonės, iš jų 95,8 % latvių, 1,2 % lenkų, 0,5 % vokiečių, 0,5 % rusų. 1941 m. sovietų valdžia į tremtį išsiuntė 19, 1949 m. – 159 gyventojus.

Didžiausios gyvenvietės – Lygutai, Krupmuiža, Paduonės mokykla. Tikinčiųjų dauguma – evangelikai liuteronai, priklauso Durbės liuteronų parapijai.

 Šaltiniai 

Kategorija:Pietų Kuršo savivaldybės valsčiai