Truskavos miestelio kapinės

Truskavos miestelio kapinės – veikiančios civilinės kapinės Kėdainių rajono savivaldybėje, Truskavoje. Kapinės įsikūrusios įkalnėje tarp kelio  ir aukščiau stovinčios Šv. Dvasios bažnyčios. Didžiąją kapinių dalį (1,0949 ha) užima senosios, riboto laidojimo kapinės.Kėdainių rajono teritorijoje esančių kapinių sąrašas. 137. Truskavos miestelio naujosios kapinės kedainiai.lt Naujų kapinių plotas (0,5605 ha) atitvertas rytų pusėje. Nuo bažnyčios šventoriaus kapines skiria neaukšta mūro sienelė. Atsižvelgiant į antkapinių paminklų ir kryžių stilių, galima spėti, jog pati seniausia kapinių dalis yra aplink medinę kapinių koplyčią, kuri pastatyta 1860 m.Truskavos ir Pavermenio kultūros paveldo ištekliai ir jų pritaikymas turizmui. Truskavos kapinės ir šaulių bei partizanų kapai kedainiutvic.lt 2020 

 Kapai 

Parapijos kunigų kapavietės yra prie pagrindinio tako, jungiančio šventorių su koplyčia, arčiau šventoriaus ribos. Truskavos parapija garsėjo prisidėjimu prie 1831 ir 1863 m. sukilimų, 1905 m. neramumų prieš carinę Rusijos valdžią. Išlikę 1918 m. savanorių-šaulių, pastojusių kelią į Kauną besiveržiantiems bolševikams, bei po 1944 m. kovojusių Lietuvos partizanų kapai.Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras. Truskavos miestelio kapinės genocid.lt Truskavos kapinėse į kultūros paveldą įtraukti kapai, kuriuose palaidoti:
 šaulys Jonas Ambrozas (?-1920)
 partizanas Juozas Žukas-Dobilas (1913-1945)
 partizanas Jonas Maršalka (1915-1945)
 partizanų rėmėjas Motiejus Piliponis (1892-1945)
 partizanas Juozas Šemežys (1920-1945)
 sovietų teroro aukos: Kazimieras Stankevičius (?-1945) ir jo sūnūs Antanas (1924-1945) ir Kostas (1922-1945)
 partizanai Antanas Žukas-Žukovas (1917-1946) ir Antanas Užkuraitis-Liepa (1909-1946)

Taip pat palaidoti:
 Petras Kisielius (1902–1991) – 1919 m. Lietuvos savanoris.

 Šaltiniai 

Kategorija:Kėdainių rajono kapinės
Kategorija:Truskava