Lipniškių mūšis

Lipniškių mūšis – 1794 m. gegužės 27 d. įvykęs Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės ir Rusijos imperijos karinių pajėgų mūšis, vienas 1794 m. (Tado Kosciuškos) sukilimo mūšių.

Vyriausiasis Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kariuomenės vadas generolas Jokūbas Jasinskis ketino susijungti su generolo Antonijaus Chlevinskio vadovaujama divizija, atvykusia iš Merkinės į Eišiškes, o vėliau pulti generolo Pavlo Cicijanovo vadovaujamos Rusijos imperijos kariuomenės divizijos avangardą, turėjusį 1 350 karių ir 8 pabūklus. Cicijanovo priešakinės pajėgos buvo ką tik persikėlusios per Nemuną ir įsitvirtino Mikalavoje.Grabski, Andrzej, Jan Wimmer i inni, Zarys dziejów wojskowości polskiej do roku 1864.

Jasinskis su daugiau kaip 3 tūkst. karių pajėgomis apie gegužės 18 d. išžygiavo iš Vilniaus per Jašiūnus, Šalčininkus ir Varanavą. Gegužės 21 d. Varanave Jasinskį pasiekė žinia, kad T. Kosciuška jį paskyrė vyriausiuoju sukilimo Lietuvoje vadu. Jasinskio pajėgos gegužės 22 d. susijungė su iki tol Lydoje dislokuota Chlevinskio divizija, kuri turėjo apie 2 tūkst. karių. Susijungusios pajėgos gegužės 23 d. pasiekė Viją.

Lyda tapo Jasińskio pajėgų verbavimo centru. Į generolo Karolio Scipiono vadovaujamas pajėgas rinkosi savanoriai iš visos apskrities. Mieste buvo formuojami raitelių ir dalgininkų (kosynierų) daliniai. Mobilizavosi ir Lydos miestiečiai, kuriems vadovavo Lydos burmistras ir kartu vietos kriminalinio teismo teisėjas Juozapas Pajevskis.

Pastebėję artėjančias LDK pajėgas Cicijanovo priešakiniai daliniai atsitraukė už Nemuno. Lygiagrečiai puolimą pradėjo Levino Benigseno vadovaujamos pajėgos, kurios gegužės 24 d. užėmė Vyšniavą, o gegužės 26 d., žygiuodamos per Bagdanovą, pasiekė Trobas. Kadangi Benigseno puolimas grasino nutraukti lietuvių kariuomenės ryšį su Vilniumi, Jasinskis kartu su Chlevinskiu gegužės 26 d. turėjo atsitraukti į Lipniškes. Benigsenas, turėjęs 4,4 tūkst. karių ir 18 pabūklų, gegužės 27 d. apie 3 val. ryto išžygiavo iš Trobų ir apie vidurdienį priartėjo prie Lipniškių.Kuwałek, Robert, Powstanie 1794 r. w powiecie lidzkim, Tekst opublikowany z okazji 200. rocznicy powstania, Ziema lidska, Polskie pismo historyczno- krajoznawcze na Białorusi.

Nors Jasinskio ir Chlevinskio vadovaujamus LDK dalinius sudarė apie 5 tūkst. karių ir jie turėjo skaitinę persvarą, Benigsenas nusprendė pulti. Mūšį pradėjo Rusijos artilerija, į kurią netrukus atsakė lietuvių pabūklai. Vėliau Benigseno daliniai dviem kolonomis forsavo Gaujos upelį ir išsirikiavo kovos rikiuote. Jasinskis atitraukė savo pajėgas už Lipniškių.Jankowski, Czesław, Powiat oszmiański: materjały do dziejów ziemi i ludzi. Cz. 2.

Po artilerijos pasirengimo rusų ir lietuvių kariuomenės kelias valandas aršiai kovėsi. Kovos pabaigoje Jasinskis metė į puolimą kavaleriją, tačiau ataka buvo nesėkminga. Kai Benigseno daliniai ėmė grasinti lietuvių kairiajam sparnui, Jasinskis, baimindamasis papildomų Rusijos dalinių atvykimo, įsakė atsitraukti į Lydą. Benigseno pajėgos trumpai persekiojo besitraukiančius lietuvius, tačiau greitai sugrįžo į Lipniškes, iš kur gegužės 28 d. pasuko į Viją. Persekiojimo metu grėsmė patekti į nelaisvę buvo kilusi pačiam Jasinskiui, tačiau jį išgelbėjo Chlevinskio kavaleristai.

Mūšyje lietuviai neteko apie 200, rusai – apie 150 karių.

Vilniuje, išgirdus apie pralaimėjimą, pradėta karštligiškai rengtis gynybai, tačiau rusai, patyrę nuostolių prie Lipniškių, toliau nepuolė.

 Literatūra 

 Grabski, Andrzej, Jan Wimmer i inni, Zarys dziejów wojskowości polskiej do roku 1864. Wydawnictwo Ministerstwa Obrony Narodowej. Warszawa 1966.
 Jankowski, Czesław, Powiat oszmiański: materjały do dziejów ziemi i ludzi. Cz. 2., PETERSBURG, KSIĘGARNIA K. GRENDYSZYŃSKIEGO  KRAKÓW — G. GEBETHNER I SPÓŁKA. 1897.
 Kukiel, Marian, Zarys historii wojskowości w Polsce. London: Puls, 1993. ISBN 0-907587-99-2
 Kuwałek, Robert, Powstanie 1794 r. w powiecie lidzkim, Tekst opublikowany z okazji 200. rocznicy powstania, Ziema lidska, Polskie pismo historyczno- krajoznawcze na Białorusi.
 Mała Encyklopedia Wojskowa, Wydawnictwo Ministerstwa Obrony Narodowej, Warszawa 1967, Wydanie I, Tom 2.
 Twardowski. Bolesław, Wojsko Polskie Kościuszki w roku 1794. Poznań: Księgarnia Katolicka, 1894.
 Zahorski, Andrzej, Wypisy źródłowe do historii polskiej sztuki wojennej. Polska sztuka wojenna w okresie powstania kościuszkowskiego, Zeszyt dziesiąty, Wydawnictwo Ministerstwa Obrony Narodowej, Warszawa 1960.

 Išnašos 

Kategorija:Mūšiai Baltarusijos teritorijoje
Kategorija:LDK mūšiai
Kategorija:ATR karų mūšiai
Kategorija:Rusijos imperijos mūšiai
Kategorija:1794 m. sukilimo mūšiai