Dolomito gavyba Lietuvoje

Dolomito gavyba Lietuvoje – vienas iš svarbiausių šalies naudingųjų iškasenų eksploatacijos sektorių, skirtas karbonatinės uolienos gavybai ir perdirbimui. Dolomitas Lietuvoje išgaunamas tik atviruose kasiniuose (karjeruose) šiaurinėje šalies dalyje. Lietuvoje dolomito atodangos yra ties Nemunėliu, Apaščia, Švėte, Mūša, Kruoja, Tatula, Lėveniu. Šiaurės Lietuvoje dolomitas slūgso po kvartero nuogulomis. Dolomitas kasamas Skaistgirio, Petrašiūnų, Klovainių telkiniuose. Didžiausia dalis Lietuvoje kasamos dolomito skaldos naudojama kaip skalda kelių tiesimui, blokai – statyboje, kalkėms ir apdailos medžiagoms gaminti. Dolomitinės apdailos plokštės buvo gaminamos Petrašiūnų dolomitinės skaldos gamykloje.

 Geologinė charakteristika 

Nors Lietuvoje dolomitas aptinkamas daugelio geologinių sistemų (silūro, devono ir permo) nuogulose, praktinę ir ekonominę reikšmę turi tik šiaurinėje Lietuvos dalyje arčiausiai žemės paviršiaus slūgsantis viršutinio devono Pliavinių, Įstro, Stipinų, Kruojos ir Žagarės svitų dolomitas. Šie klodai susidarė prieš 360–380 milijonų metų.

Dolomito kilmė dvejopa: dalis susidarė lagūnose, iškritus dolomito kristalams iš persotintų tirpalų (egzogeninis dolomitas), kita dalis susidarė iš klinties dolomitizacijos būdu, kai dalį kalcio pakeitė magnis. Dolomitas be priemaišų yra baltos spalvos, o pilką, gelsvą, žalsvą ar rausvą atspalvį suteikia geležies arba mangano priemaišos.

Pramoninė dolomito gavyba Lietuvoje prasidėjo XX a. šeštajame dešimtmetyje. 1959 m. pradėtas kurti kelių statybinių medžiagų įmonių susivienijimas „Granitas“. 

Pirmoji dolomito skaldos technologinė linija Klovainiuose buvo pastatyta 1959 m., o tai laikoma dabartinės AB „Klovainių skalda" veiklos pradžia. AB „Dolomitas" veikla Petrašiūnų karjere datuojama nuo 1964 m., kai buvo pastatyta pirmoji gamybos linija.

Per pirmuosius dešimtmečius „Granito“ įmonėje dirbo virš 3000 darbuotojų, o per metus buvo pagaminama virš 10 mln. tonų nerūdinių medžiagų, tarp jų virš 6 mln. tonų dolomito ir granito skaldos.

 Telkiniai ir geografinis išsidėstymas 

Visi išžvalgyti dolomito telkiniai ir perspektyvūs plotai yra Pakruojo, Joniškio, Akmenės, Biržų ir Rokiškio rajonų savivaldybių teritorijose. Detaliai išžvalgyti dolomito ištekliai 2015 m. pabaigoje sudarė 125 mln. m³, o prognoziniai ištekliai – 295651 tūkst. m³ (2022 m. duomenys).

 Pakruojo rajonas 
Daugiausia dolomito išteklių yra Pakruojo rajone, kur eksploatuojami:
 Petrašiūnų II telkinys – vienas didžiausių Lietuvoje, eksploatuojamas AB „Dolomitas"
 Klovainių telkinys – eksploatuojamas AB „Klovainių skalda", naudingojo sluoksnio storis siekia iki 10,6 m
 Krivaičių telkinys

 Joniškio rajonas 
 Skaistgirio telkinys – eksploatuojamas UAB „Skaistgirio skalda" nuo XX a. septintojo dešimtmečio

 Kiti telkiniai 
 Rokiškio rajonas – Čedasų telkinys (baigiamas parengti naudojimui)
 Akmenės rajonas – Narbučių telkinys (neeksploatuojamas)
 Pakruojo rajone taip pat yra Margių ir Petrašiūnų III telkiniai, kurie dar nepradėti naudoti

 Gavybos statistika 

Leidimus naudoti dolomito išteklius turi 8 įmonės, iš kurių 5 vykdo gavybą.

 Metinė produkcija 

Dolomito gavyba Lietuvoje turi augimo tendenciją, nors pasitaiko ir svyravimų:

 Metai  Išgauta (tūkst. m³)  Šaltinis 2015  1 300   2016  1 344   2017  1 873   2015-2019  ~8 800 (iš viso)   2020  2 880   2021  2 814   2022  2 704   2023  2 939  

2017 m. dolomito išgauta daugiausia per tuometinį devynerių metų laikotarpį – gavyba padidėjo beveik 40 % lyginant su 2016 m.

 Gavybos technologija 

 Kasybos metodai 

Dolomitas Lietuvoje išgaunamas tik atviruose karjeruose. Kasybai svarbūs parametrai:
 Nuosėdinės dangos storis (nuo 0 m kai kuriuose Skaistgirio telkinio plotuose iki 16 m Petrašiūnų II telkinyje)
 Naudingojo sluoksnio storis (nuo 0,6 m iki 10,7 m)
 Apvandeninimo rodikliai

 Gamybos linijos 

Didžiausiuose karjeruose veikia modernios technologinės linijos:
 AB „Dolomitas" turi penkias technologines linijas, iš kurių naujausią ir didžiausią Rytų Europoje – penktąją liniją – pradėjo eksploatuoti 2015 m. rugsėjį
 Seniausia linija buvo pastatyta 1964 m., per valandą 4 senosios linijos perdirba 750 t akmens
 Naujoji linija per valandą gali apdirbti per 400 t dolomito akmens skaldos
 Panaudojimas 
Lietuvoje 99 % eksploatuojamo dolomito paverčiama skalda (keliams tiesti ir betonų užpildams), 1 % naudojama kalkėms ir apdailos plokštėms gaminti.

 Pagrindinės įmonės 

 AB „Dolomitas" 
 Įkurta: 1964 m.
 Buveinė: Petrašiūnai, Pakruojo rajonas
 Veikla: dolomito gavyba Petrašiūnų-2 telkinyje
 Pajėgumai: iki 3 mln. tonų skaldos per metus (5 technologinės linijos)
 Produkcija: 25 skirtingos frakcijos skaldos
 Darbuotojų skaičius: apie 180

 AB „Klovainių skalda" (Milsa grupė) 
 Įkurta: 1959 m.
 Buveinė: Klovainiai, Pakruojo rajonas
 Priklausymas: „Milsa" įmonių grupės dalis
 Pajėgumai: apie 2 mln. tonų dolomito skaldos per metus
 Per veiklos laikotarpį pagaminta: virš 50 mln. tonų granito ir dolomito skaldos

 UAB „Skaistgirio skalda" 
 Įkurta: 2004 m.
 Veikia: Skaistgirio dolomito karjeras (nuo XX a. 7-ojo dešimtmečio)
 Produkcija: dolomito skalda, žvyras, smėlis
 Rinkos: Lietuva ir Latvija

 Investicijos ir modernizavimas 

2015 m. AB „Dolomitas“ investavo apie 5 mln. eurų į naują skaldos gamybos liniją, kuri tapo didžiausia Rytų Europoje. Papildomai dar 1 mln. eurų investuota į infrastruktūrą prie naujos linijos.

„Milsa“ įmonių grupė kasmet investuoja virš 3 mln. eurų į grupės gamybinių įmonių technologinį atsinaujinimą.

AB „Klovainių skalda“ 2019 m. pradėjo vykdyti ES investicinį projektą, kurio vertė viršijo 700 tūkst. eurų.

 Aplinkosauginis poveikis 

2014 m. AB „Dolomitas" išplėtė Petrašiūnų karjerą dar keliais šimtais hektarų, iš kurių 238 hektarus sudarė valstybinis miškas (apie 1,3 % visų rajono miškų). Bendrovė už tai sumokėjo per 3,5 milijono litų (apie 1 mln. eurų) į rajono biudžetą. Bendrovė įsipareigojo rekultyvuoti išeksploatuotas teritorijas, kuriose planuojama sukurti vandens telkinius ir miškelius.

 Ekonominė reikšmė 

Dolomito gavybos pramonė:
 Aprūpina Lietuvos kelių statybos sektorių
 Eksportuoja produkciją į kaimynines šalis (Latvija, Lenkija, Kaliningrado sritis)
 Sudaro darbo vietas šiaurės Lietuvos regionuose
 Didžiausios įmonės per metus gali pagaminti iki 3-4 mln. tonų dolomito skaldos

Ilgesniems atstumams (virš 250 km) dolomito skaldos eksportas tampa nebeefektyvus dėl aukštų logistikos kaštų.

 Taip pat skaitykite 
 Petrašiūnų dolomito telkinys
 Čedasų dolomito telkinys
 Klovainių dolomito telkinys

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Lietuvos geologijos tarnyba
 AB „Dolomitas" oficiali svetainė
 Milsa įmonių grupė
 Lietuvos eksploatuojamos naudingosios iškasenos - VLE