Investavimas į paskolas

Investavimas į paskolas – investavimo forma, kai investuotojai skolina lėšas fiziniams ar juridiniams asmenims per internetines tarpininkavimo platformas, sujungiančias skolintojus ir paskolos gavėjus. Tokiu būdu investuotojas gauna pajamas iš palūkanų, o paskolos gavėjas – alternatyvią finansavimo galimybę ne per tradicines kredito įstaigas.Investopedia: What Is Peer-to-Peer (P2P) Lending?

 Terminija 
Lietuvių kalboje dažniausiai vartojami pavadinimai investavimas į paskolas ir tarpusavio skolinimashttps://sc.bns.lt/view/item/kalbos-komisija-ne-crowdfundingas-o-sutelktinis-finansavimas-ne-p2p-o-tarpusavio-skolinimas-183026; platesnį su tuo susijusį reiškinį apibūdina sąvoka sutelktinis finansavimas. Pastarasis gali apimti ir investavimą į akcijas ar kitus vertybinius popierius, o investavimas į paskolas kalba konkrečiai apie skolinimą už palūkanas.FinancialLithuanians.lt: „Investavimas į paskolas – stabilus kelias į pasyvias pajamas“

 Istorija 
Šiuolaikinės P2P skolinimo platformos išpopuliarėjo XXI a. pirmajame dešimtmetyje; viena pirmųjų plačiai žinomų buvo 2005 m. Jungtinėje Karalystėje pradėjusi veikti „Zopa“, vėliau atsirado ir kitos platformos Europoje bei JAV. Europos Sąjungoje šiai sričiai 2020 m. priimtas Reglamentas (ES) 2020/1503 dėl sutelktinio finansavimo paslaugų teikėjų verslui (European Crowdfunding Service Providers, ECSPR); jis pradėtas taikyti 2021 m. lapkričio 10 d.EUR-Lex: Regulation (EU) 2020/1503ESMA: Q&A on the ECSPR (įsigaliojimo ir taikymo datos)

 Veikimo principas 

 Platforma vertina paskolos gavėjų kreditingumą ir skelbia finansuotinas paraiškas; investuotojai gali paskirstyti mažas sumas į daugelį paskolų (diversifikuoti portfelį).
 Palūkanų norma ir sąlygos paprastai priklauso nuo paskolos gavėjo rizikos klasės; platformos taiko administravimo mokesčius skolininkams ir/ar investuotojams.
 Mokėjimų surinkimą, informacijos pateikimą ir ataskaitas administruoja platforma.

 Rizikos ir grąža 
Investavimas į paskolas paprastai siejamas su didesne nei indėlių ar taupymo sąskaitų tikėtina grąža, tačiau jis nėra apdraustas indėlių draudimu ir pasižymi specifinėmis rizikomis:

 Kredito rizika – paskolos gavėjo nemokumas (įsipareigojimų nevykdymas).
 Platformos ir operacinė rizika – tarpininko veiklos sutrikimai, interesų konfliktai, netinkamas procesų valdymas.
 Likvidumo rizika – ribotos galimybės greitai realizuoti pozicijas, jei nėra antrinės rinkos arba ji maža.
 Reguliacinė ir teisinė rizika.
 Sukčiavimo ir kibernetinė rizika, būdinga skaitmeninėms finansų paslaugoms.OECD (2024): Consumer Finance Risk Monitor – su finansinių sukčiavimų ir skaitmeninių paslaugų rizikomis

 Teisinis reguliavimas 
ES lygmeniu verslo projektams taikomas ECSPR reglamentas, nustatantis bendras taisykles sutelktinio finansavimo paslaugų teikėjams (licencijavimas, informavimo standartai, pagrindinės investuotojo informacijos dokumentas ir kt.). Vartojimo paskolų P2P modeliams (kai skolinama fiziniams asmenims vartojimo tikslais) dažnai taikomas nacionalinis reguliavimas ir priežiūra, todėl konkrečios taisyklės skiriasi pagal valstybę narę.

 Lietuva 
Lietuvoje tarpusavio skolinimo platformos operatorius – juridinis asmuo, administruojantis informacinę sistemą, per kurią vykdomas tarpusavio skolinimas. Teisę verstis šia veikla operatorius įgyja, kai priežiūros institucija jį įrašo į Viešąjį tarpusavio skolinimo platformų operatorių sąrašą.Lietuvos bankas: Tarpusavio skolinimo platformos operatoriaiLietuvos bankas: Tarpusavio skolinimo platformos (bendroji informacija)

 Taip pat skaitykite 
 Sutelktinis finansavimas
 Alternatyvios investicijos

 Šaltiniai 

Kategorija:Investavimas