Susirinkimų laisvė

Susirinkimų laisvė (kartais tapatinama su asociacijų laisve) – asmens teisė rinktis į taikius susirinkimus ir juose bendrai reikšti, skatinti, siekti ir ginti savo idėjas.Jeremy McBride, Freedom of Association, in The Essentials of... Human Rights, Hodder Arnold, London, 2005, pp. 18–20 Teisė į susirinkimų laisvę pripažįstama kaip žmogaus teisė, politinė teisė ir pilietinė laisvė.

Terminai „susirinkimų laisvė“ ir „asociacijų laisvė“ gali būti naudojami siekiant atskirti laisvę rinktis viešose vietose ir laisvę vienytis į asociaciją. Susirinkimų laisvė dažnai naudojama protestų teisės, asociacijų laisvė – darbo teisių kontekste. Jungtinių Amerikos Valstijų Konstitucija aiškinama kaip užtikrinanti laisvę tiek rinktis, tiek vienytis į asociacijas.See: NAACP v. Claiborne Hardware Co., 458 U.S. 898 (1982); Healey v. James, 408 U.S. 169 (1972); Brotherhood of Railroad Trainmen v. Virginia, 377 U.S. 1 (1964); United Mine Workers v. Illinois State Bar Assn., 389 U.S. 217 (1967).

 Tarptautinis reglamentavimas 
Teisę į susirinkimų laisvę reglamentuoja tarptautiniai žmogaus teisių dokumentai:
 Visuotinė žmogaus teisių deklaracija – 20 straipsnis: „Kiekvienas turi teisę laisvai burtis į taikius susirinkimus ir asociacijas.“
 Tarptautinis pilietinių ir politinių teisių paktas – 21 straipsnis: „Pripažįstama teisė rengti taikius susirinkimus.“
 Europos žmogaus teisių konvencija – 11 straipsnis: „Kiekvienas turi teisę į taikių susirinkimų laisvę.“
 Amerikos žmogaus teisių konvencija – 15 straipsnis: „Pripažįstama teisė į taikius susirinkimus be ginklų.“

 Lietuvoje 
Lietuvoje teisę į susirinkimų laisvę garantuoja LR Konstitucijos 36 straipsnis:

 Susiję straipsniai 
 Piliečių teisės ir laisvės
 Žmogaus teisės
 Prigimtinės teisės

 Šaltiniai 

Kategorija:Žmogaus teisės