Narėpų bunkeriai

Narėpų gynybiniai bunkeriai, slėptuvės – Kauno tvirtovės gynybiniai įtvirtinimai, nuo Pirmojo pasaulinio karo išlikę Kauno rajono savivaldybėje, Karmėlavos seniūnijoje, pusiaukelėje tarp Kauno ir Karmėlavos, apie 1 km į šiaurės vakarus nuo kelio , priešingoje pusėje nuo Kauno LEZ. Šių įtvirtinimų kompleksas išsidėstęs Palemono-Narėpų gynybinių įtvirtinimų linijos šiaurinėje dalyje, Narėpų kaime, daugiausia Kleboniškio miške, bet dalis karinio paveldo statinių stūkso ir gyvenvietėje, privačiuose sklypuose. Narėpus ir Kleboniškio pėsčiųjų viaduką jungiantis dviračių ir pėsčiųjų takas kerta saugomą teritoriją su Kleboniškio bunkeriais.

Narėpuose išskiriami du slėptuvių kompleksai, kurie laikomi paskutiniaisiais tvirtovėje įrengtais gynybiniais įtvirtinimais. Statiniai priskiriami lauko fortifikacijos tipui. 2025 m. slėptuvės įrašytos į Kultūros vertybių registrą. Suteiktas regioninio reikšmingumo lygmuo.

 Istorija 

1914 m. prasidėjęs karas sustabdė Rusijos imperijos Kauno tvirtovės įtvirtinimo darbus. Reaguojant į situaciją, 1914 m. liepos 31 d. buvo paskelbta mobilizacija ir pradėta skubiai ruošti tvirtovę karo veiksmams: buvo kasamos apkasų linijos, fortuose įrengiamos slėptuvės, betonuojami nebaigti statyti statiniai, statomos tarpinės kareivinės, gretimos gyvenvietės pritaikomos gynybai. 1915 m. rugpjūčio 18 d. Kauno tvirtovė buvo užimta kaizerinės Vokietijos kariuomenės dalinių. Buvo likę daug statybinių medžiagų ir įrangos, skirtos modernizuoti tvirtovės objektams. Vokiečiai ėmėsi šį ruožą stiprinti, kad būtų galima atremti galimą sugrįžusios Rusijos armijos puolimą. Jie pratęsė tvirtovės teritorijos lauko fortifikacijos darbus. Tarp Neries ir Nemuno buvo pastatyta gynybinė linija, sudaryta iš daugiau kaip 180 gelžbetoninių statinių, apjungtų apkasų linijomis. Statiniai buvo keturių tipų slėptuvės: pasyvios, aktyvios, su įrengtais metaliniais stebėjimo bokšteliais-kupolais, sekyklos. Dalis gynybinės linijos ar atskirų objektų vėliau buvo sunaikinta susidarius Kauno marioms, plečiantis Kauno miesto infrastruktūrai. Minimalūs pakitimai palietė gynybinės linijos dalį Kleboniškio miške, netoli Narėpų. Išliko visos slėptuvės, vietomis dėl gamtinių ar kitų priežasčių nukentėjo apkasų būklė ir forma.

Teigiama, kad gynybinės linijos pasyvieji bunkeriai-slėptuvės, aktyvieji įtvirtinimai su įrengtais šaudymo lizdais, stebėjimo bunkeriai karo metu nebuvo panaudoti.Tvarkė Narėpų gynybinius apkasus ir įtvirtinimus kauno.diena.lt 2019-04-29

 Slėptuvės 

Pirmasis slėptuvių kompleksas išsidėstęs ryčiau, Karmėlavos pusėje, prasideda Narėpų gatvės pabaigoje ir driekiasi žemėjančia vietove mišku link Neries. Tai 14 skirtingų tipų slėptuvių, sujungtų apkasų linijomis, pastatytų apie 1916 m. Užima 49 985 m² plotą. Šioje grupėje pastatyta po 7 aktyviąsias ir pasyviąsias slėptuves, dvi iš jų su stebyklomis. Apkasai išvedžioti stačiais kampais, vietomis užversti, užžėlę. Viena iš slėptuvių, kuri aptinkama linijoje žemiausiai, arčiausiai Neries, yra virtusi griuvėsiais, betono luitų sankaupa.

Antroji, 7 slėptuvių grupė išsidėsčiusi apie 0,6 km į vakarų pusę (link Kauno) nuo pirmosios, palei bevardžio Neries intako skardį, arčiausiai Vingio gatvės. 4 iš jų yra aktyviosios, 3 – pasyviosios slėptuvės. Tai netipinė gynybinės linijos atšaka. Čia stūksančios slėptuvės savo forma, darbų kokybe ir išplanavimu skiriasi nuo esančių pagrindinėje linijoje. Kelios iš jų pakibusios ant vandens išgraužtos griovos šlaito. Darytina prielaida, kad čia jas 1914–1915 m. pastatė rusų pajėgos. Užima 16 022 m² plotą. Šios atšakos slėptuvių aptinkama Garažų gatvės sodybinių namų aplinkoje, dalis jų pritaikytos šiuolaikinėms reikmėms.

 Galerija 

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 Fortifikaciniai statiniai Kauno rajone. Gynybinis paveldas  krs.lt
 Aukštųjų karo technikos kursų Statybos skyriaus I laidos klausytojai Narėpų gynybiniame komplekse limis.lt 1926

Kategorija:Kauno tvirtovė
Kategorija:Fortifikacija Lietuvoje