Naim Frashëri

Naimas Frašeris (; 1846 m. gegužės 25 d. Frašeris, dab. Albanija – 1900 m. spalio 20 d. Kadikėjus, dab. Turkija) – albanų rašytojas, dramaturgas, poetas. Rašė albanų, turkų, graikų ir persų kalbomis. Dalyvavo albanų tautinio atgimimo judėjime. Dar vadinamas albanų tautos dainiumi, o jo albaniškai kurta proza turėjo įtakos literatūrinės albanų kalbos formavimuisi.
miniatiūra|left|left|Šeimos namas Frašeryje
miniatiūra|N. Frašerio portretas, 500 lekų

 Biografija 

N. Frašeris gimė ir vaikystę praleido pasiturinčioje šeimoje kaime, pietų Albanijoje. Čia pradėjo mokytis turkų, persų ir arabų kalbų, o bektašių vienuolyne susipažino su Rytų dvasinėmis tradicijomis. 1865 m. su šeima persikėlė į Janiną (Graikija). Čia lankė Zosimajaus vidurinę mokyklą, kuri suteikė klasikinio išsilavinimo pagrindus pagal vakarietiškas tradicijas. Jis studijavo senovės ir šiuolaikinę graikų, prancūzų ir italų kalbas, be to, privačiai mokėsi rytietiškų kalbų. Jį traukė panteistinė bektašių religija, klasikiniai persų poetai ir Apšvietos amžiaus idėjos. Janinoje įgytas išsilavinimas padėjo tapti XIX a. pabaigos osmanų intelektualu, kuris vienodai gerai jautėsi abiejose kultūrose – Vakarų ir Rytų.

Grįžęs į tėvynę, jis įsitraukė į  Prizreno lygos, tautinės albanų organizacijos, veiklą. 1882 m. paliko šalį ir išvyko į Turkiją, kur gavo cenzūros komisijos nario pareigas Osmanų imperijos švietimo ministerijoje. Tuo pačiu metu jam rūpėjo albanų tautos gyvenimas, padėjo išleisti daugelį albanų knygų. Apeidamas draudimą leidiniams albanų kalba, daugelyje jų pasirašinėjo vien savo inicialais. Su broliu Samiu Frašeriu leido periodinį leidinį „Drita“. 

 Kūryba 

Jo ankstyviesiems patriotiniams eilėraščiams pastebimai įtakos turėjo persų ir prancūzų literatūra. Tačiau visą jo kūrybinę karjerą persmelkė sufijų panteizmo idėjos, teigusios apie dieviškąją visko, kas egzistuoja pasaulyje, esmę. Tai atsispindi eilėraščiuose  „Fleita“ ir „Lempa“, kuriuose autorius aprašomiems objektams suteikia tam tikros dieviškosios esmės.

N. Frašeris yra patriotinės poemos graikų kalba „Tikrasis albanų troškimas“ autorius.Athens, Greece, with the Albanian Diaspora, which stands proud of Albania kryeministria.al/en 2024-05-12 Jis dalyvavo kuriant nacionalines mokyklas Albanijoje, buvo pirmųjų albanų abėcėle parašytų knygų ir vadovėlių autorius. Išvertė Homero „Iliadą“, La Fonteno pasakėčių, parašė straipsnių apie didaktiką ir islamo praktiką. 

Svarbesni darbai:
 Bukolikos ir georgikos / Bagëti e bujqësija, 1886 (bukoliniai eilėraščiai)
 Pavasario žiedai / Luletë e verësë, 1890 (lyrinių eilėraščių rinkinys)
 Skanderbego istorija / Istoria e Skënderbeut, 1898 (epas apie Skanderbegą)
 Visuotinė istorija / Istori e përgjithshme, 1886 
 Pradžios mokyklos žinios / Dituritë për mësonjëtoret e para, 1888

 Atminimas 

Visoje Albanijoje, Kosove, o mažesniu mastu ir Šiaurės Makedonijoje bei Rumunijoje, jo atminimui buvo įkurta ir skirta daugybė organizacijų, paminklų, pavadinta mokyklų ir gatvių. Jo šeimos name Frašeryje įkurtas memorialinis muziejus.

N. Frašerio portretas pavaizduotas ant 10, 200, 500 lekų banknoų. Jo vardu pavadintas nuopelnų ordinas, kuris, tarp kitų, buvo skirtas albanų vienuolei Motinai Teresei.

 Šaltiniai 

Kategorija:Albanijos asmenybės
Kategorija:Rašytojai