Nord Aviation CT.20

Nord Aviation CT.20 – XX a. šeštame dešimtmetyje Prancūzijoje sukurtas bepilotis orlaivis – dronas, valdomas nuotoliu būdu, naudotas kaip taikinys kovos lėktuvams ir „žemė-oras“ klasės (zenitinėms) raketoms, vėliau pritaikytas priešlaivinės sparnuotosios raketos ir žvalgybinio orlaivio funkcijoms.

Orlaivis neturi važiuoklės, jis startuodavo nuo ant įžambios rampos montuojamo vežimėlio. Misijai pasibaigus, dronas ant žemės leisdavosi parašiutu.

 Istorija 
CT.20 buvo skirtas pakeisti įmonės „Nord-Aviation“ gamintą raketą CT10, kuri, savo ruožtu, buvo sukurta II pasaulinio karo laikų vokiškos skraidančios bombos „V1“ pagrindu. „CT 10“, į tarnybą priimta 1952 m.,. greitai buvo pripažinta pasenusia, ypač kilus poreikiui imituoti reaktyviniais varikliais varomus priešo orlaivius. Šiuo tikslu buvo sukurta turboreaktyviniu varikliu „Marboré II“ – tokiu pačiu kaip ir panašios konstrukcijos V formos uodegą turėjęs treniruočių lėktuvas „Fouga CM-170 Magister“ – varoma „CT.20“. Raketa pirmą kartą buvo išbandyta 1955 m., į ginkluotę ji buvo priimta 1958 m. Gaminta iki 1984 m. Iš viso buvo pagaminta 1 530 serijinių egzempliorių.

Orlaivis buvo naudojamas NATO poligone Kretoje pavadinimu ( (NAMFI)). Prancūzijos kariuomenės ginkluotėje CT.20 naudota iki XXI a. pirmojo dešimtmečio pabaigos..

Švedijos karinės oro pajėgos šią raketą naudojo naikintuvų pilotų mokymams už Arkties rato esančioje Kirūnos karinių oro pajėgų bazėje.

 Modeliai 

 Arsenal T.5.510 / S.F.E.C.M.A.S T.5.510 

Pradinis projekto pavadinimas, naudotas iki „SFECMAS“ buvo prijungta prie „SNCAN“.

 CT20 
Radijo bangomis valdomas dronas-taikinys.

 M20 / Saab Rb 08 
miniatiūra|Robot 08 muziejuje ant transportavimo ir paleidimo platformos
Švedijos karinio jūrų laivyno užsakymu dronas-taikinys buvo perdarytas į tolimojo nuotolio priešlaivinę raketą. Šį darbą tarp 1959 ir 1965 m. atliko gamintojas kartu su įmone Saab-Scania. Ginklas į tarnybą priimtas 1967 m. „Nord-Aviation“ savo gamykloje Méaulte (Soma) mieste pagamino 96 komplektus, kurie buvo surinkti Švedijoje. Švedijoje jie gavo pavadinimą Rb08a (Robot 08) ir buvo naudojami dviejuose „Halland“ klasės eskadriniuose minininkuose bei Švedijos karinio jūrų laivyno pakrantės artilerijos baterijose..

Šio modleio orlaiviai turėjo sulankstomus sparnus, kurie, raketos paleidimo metu, slysdami specialiomis kreipiančiosiomis automatiškai išsiskleisdavo ir užsifiksuodavo.

 R20 
„Nord Aviation" droną-taikinį „CT.20" perdarė į žvalgybinį bepilotį orlaivį, gavusį pavadinimą „R20“. Tai buvo pirmasis žvalgybinis dronas, pradėtas naudoti Europoje. Bandymai prasidėjo 1963 m., į tarnybą priimti 1966 m. Viso buvo pagaminta 62 vienetai, kuriuos naudojo Prancūzijos sausumos kariuomenė.

„R20“ buvo naudojamas artilerijos stebėjimui, teikė realaus laiko informaciją artilerijos taikytojams, kuri buvo perduodama į vadovybės transporto priemones, ypač „Pluton“ tipo branduolinių raketų pulkams.. Praktiniai bandymų rezultatai neatitiko lūkesčių, todėl programa 1976 m. buvo nutraukta.

 Operatoriai 
miniatiūra|CT.20 ant paleidimo rampos.



 :
 karinės oro pajėgos
 sausumos kariuomenė
 18px NATO


 Techniniai duomenys (CT.20) 
dešinėje|miniatiūra|CT.20 startas iš „Halland“ klasės karinio laivoBendrosios charakteristikos

 Įgula: 0 pilotų, žemėje dirbęs operatorius
 Ilgis: 5,45 m
 Sparno mojis: 3,16 m
 Sparno plotas: 3,20 m2
 Svoris:
 tuščio: 490 kg
 maksimalus kilimo: 660 kg
 Jėgainė: vienas turboreaktyvinis variklis „Turbomeca Marboré II“, išvystantis 3,92 kN trauką

Skrydžio duomenys

 Greitis:
 maksimalus: 900 km/h (560 mylios per valandą, 490 mazgų), 10 000 m (33 000 pėdų) aukštyje
 maksimalus greitis machais: 0,85
 Skrydžio trukmė: 55 minutės
 Skrydžio lubos: 12 000 m (39 000 pėdų)
 Kilimo laikas: į 10 000 m – 5 min.

 Išnašos 

Kategorija:Bepiločiai orlaiviai
Kategorija:Nord Aviation orlaiviai
Kategorija:Prancūzijos ginkluotosios pajėgos
Kategorija:V formos uodega
Kategorija:Žvalgybiniai orlaiviai