Laisvės daina

Laisvės daina  – granito skulptūra, esanti Panevėžyje, Lietuvoje, Vilniaus gatvės ir Velžio kelio sankryžoje, netoli Skaistakalnio parko. Ją sukūrė lietuvių skulptorius Antanas Dimžlys ir architektas Tautvydas Miknevičius 1974 m. Skulptūra iš pradžių buvo skirta miesto išvadavimo nuo nacių okupacijos Sovietų Sąjungos pajėgų 30-mečiui paminėtiPanevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. (n. d.). Paminklas „Laisvės daina“. Gauta 2025 m. gruodžio 11 d. iš https://paneveziokrastas.pavb.lt/istorijos-puslapiai/paminklas-laisves-daina/. Po Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo 1990 m. paminklas buvo pradėtas vertinti kaip laisvės ir tautinio atsparumo simbolis, o originalus dedikacinis užrašas buvo pašalintas„Laisvės daina“ – paminklas išvaduotojams-pavergėjams. (2021 m. spalio 21 d.). Sekundė. Gauta 2025 m. gruodžio 11 d. iš https://sekunde.lt/leidinys/sekunde/laisves-daina-paminklas-isvaduotojams-pavergejams/.

 Aprašymas 
Skulptūra vaizduoja moters figūrą, su aukštyn iškelta laisvės vėliava, perteikiančią išlaisvinimo ir vienybės temas. Ji iškalta iš granito, ir yra ryškus sovietmečio monumentaliosios dailės pavyzdys Lietuvoje. Kūrinys laikomas vienu iš žymiausių A. Dimžlio monumentaliųjų darbų. Skulptūros aukštis siekia maždaug 10 metrų. Ji įrengta viešoje žaliojoje zonoje, prieinamoje lankytojams.

 Istorija 
Laisvės daina buvo užsakyta sovietinės Lietuvos okupacijos laikotarpiu ir atidengta 1974 m. liepos mėnesį. Skulptūra buvo skirta paminėti raudonosios armijos Panevėžio „išvadavimo“  30-metį. A. Dimžlys eskizą baigė kurti dar 1967 m., iš pradžių planuodamas kūrinį Jonavai. Panevėžio miesto vadovai, apsilankę skulptoriaus dirbtuvėse, pasiūlė jį įrengti Panevėžyje, Skaistakalnio parke Dimžlys, A. (2006). Kelionė į skulptūros pasaulį. Vilnius: Leidykla Vaga.. Su Panevėžiu A. Dimžlį siejo glaudūs ryšiai – skulptorius yra kilęs iš Pasvalio krašto ir tarpukariu mokėsi Panevėžio berniukų gimnazijoje. Nusprendusi Panevėžyje pastatyti daugiau skulptūrų, miesto valdžia pirmiausia kreipėsi į jį.. 

1970 m. Respublikinė monumentaliosios-dekoratyvinės skulptūros meno taryba projektą svarstė, tačiau nepritarė jo įrengimui parke, todėl skulptūra buvo pastatyta prie tuometinio pagrindinio įvažiavimo į miestą. Originalus užrašas ant pjedestalo skelbė: „Pastatyta miesto išvadavimo 30-mečio proga“. Šis dedikacinis užrašas vėliau buvo demontuotas kaip dalis dekomunizacijos proceso po Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo. 

2017 m. skulptūra buvo restauruota siekiant pašalinti struktūrinius pažeidimus, kaip aptrupėjusios granito plokštės, nevienodi tarpai tarp jų, išbyrėjusios siūlės ir auganti augmenijaPanevėžyje senos skulptūros prikeliamos naujam gyvenimui. (2017 m. liepos 7 d.). JP.lt. Gauta 2025 m. gruodžio 11 d. iš https://jp.lt/panevezyje-pradeti-restauruoti-sovietiniai-reliktai1/. Renovacija kainavo 9 tūkst. eurų ir buvo finansuota savivaldybės lėšomis. Ji buvo atlikta kaip dalis platesnių miesto teritorijų tvarkymo darbų, siekiant išvengti avarinės būklės objektų netoli Skaistakalnio parko rekonstrukcijos. Vyriausioji architektė Daiva Gasiūnienė pabrėžė, kad bus peržiūrėtos ir kitos panašios skulptūros tvarkytinoje teritorijoje. Skulptūra įtraukta į Lietuvos kultūros vertybių registrą kaip kultūros paveldo objektas su kodu u.k. 20035Kultūros paveldo departamentas prie Kultūros ministerijos. (n. d.). Paminklas „Laisvės daina“ (paveldo objektas). Gauta 2025 m. gruodžio 11 d. iš https://kvr.kpd.lt/#/static-heritage-detail/5d4b6151-f66b-48fa-a72b-5d26941b5bcd. 

 Kontroversijos 
Paminklo užrašas, žymintis „išvadavimą“, po nepriklausomybės atkūrimo sukėlė diskusijas dėl jo interpretacijos kaip okupacijos simbolio. Interviu laikraščiui Sekundė, Panevėžio kraštotyros muziejaus vadovas, humanitarinių mokslų daktaras Arūnas Astramskas teigė, kad užrašas jam „net ne dviprasmis, o turintis vienintelę prasmę – žymi šalies okupaciją“, ir siūlė jį pašalinti arba papildyti paaiškinamuoju stendu.

 Šaltiniai