Filonas Larisietis

Filonas Larisietis (, apie 159–84 m. pr. m. e.) – senovės graikų filosofas, akademinio skepticizmo mokyklos atstovas. Tikėtina, kad jo tikrasis vardas buvo Filionas (su antrąja jota raide). Jis buvo Klitomacho mokinys ir jo įpėdinis, eidamas Akademijos vadovo (scholarcho) pareigas. Mitridato karų metu, kai Akademija buvo sunaikinta, Filonas persikėlė į Romą, kur skaitė paskaitas retorikos ir filosofijos temomis. Žymiausias jo klausytojas buvo Ciceronas. Nė vienas Filono veikalas iki šių dienų neišliko.

 Biografija 
Filonas gimė Larisos mieste apie 159 m. pr. m. e. Jaunystėje persikėlė į Atėnus, kur studijavo pas Klitomachą ir apie 110–109 m. pr. m. e. tapo vadinamosios Trečiosios (Naujosios) Akademijos vadovu. Pasak Seksto Empiriko, jis buvo Ketvirtosios Akademijos įkūrėjas, tačiau kiti autoriai nepripažįsta šios atšakos savarankiškumo.

Tarp jo mokinių buvo Antiochas Askalonietis, kuris vėliau tapo jo filosofiniu priešininku.

88 m. pr. m. e., vykstant Mitridato karams, Filonas paliko Atėnus ir apsigyveno Romoje, kur tęsė pedagoginę veiklą. Ten jis įgijo nemažai iškilių mokinių – garsiausias jų buvo Markas Tulijus Ciceronas, reiškęs didelį susižavėjimą Filonu.

Filonas laikomas paskutiniuoju neabejotinu Akademijos vadovu, kurio vadovavimo linija tiesiogiai siekė Platoną. Po jo mirties, 84 m. pr. m. e., Akademija suskilo į konkuruojančias mokyklas ir ilgainiui išnyko, kol nebuvo atgaivinta neoplatonizmo laikotarpiu.

 Filosofija 
Kadangi Filono kūriniai neišliko, jo filosofinės pažiūros žinomos iš Seksto Empiriko, Numenijo ir Cicerono liudijimų. Filosofiškai jis atstovavo viduriniojo tipo akademinį skepticizmą, kuris skyrėsi nuo griežtesnės skepticizmo formos, būdingos Klitomachui ir Karneadui. Filonas pripažino, kad visiškas tikrumas yra neįmanomas, tačiau leido laikinas, tikėtinumo pagrindu grindžiamas nuostatas (katalêptikê phantasia), t. y. tikėtiną pažinimą be garantuoto tikrumo.

Jis teigė, kad objektai negali būti visiškai pažinti (akatalêpta), tačiau gali būti suvokiami pagal savo prigimtį. Neaišku, ar tai reiškė pojūčių perteikiamo vaizdo suderinamumą su tikrove, ar veikiau grįžimą prie Platono idėjos apie tiesioginį dvasinį pažinimą.

Skirtingai nei Antiochas Askalonietis, Filonas neskyrė Senosios ir Naujosios Akademijos, teigdamas, kad skepticizmo užuomazgų jau esama pas Sokratą ir Platoną. Tuo pat metu jis manė, kad ir skepticizmas gali būti laikomas tiesos paieškos forma. Viena vertus, jis neprieštaravo pojūčių teikiamam pasaulio vaizdui, tačiau skatino jį nuolat tikrinti ir kvestionuoti. Kita vertus, jis tikėjo, kad įmanoma pasiekti tvirtą įsitikinimą dėl galutinio gyvenimo tikslo.

 Šaltiniai 

Kategorija:Senovės Graikijos filosofai