Klinties gavyba Lietuvoje

Klinties gavyba Lietuvoje – strategiškai svarbus pramonės sektorius, aprūpinantis žaliavomis statybinių medžiagų pramonę (cemento, statybinių kalkių gamybą) ir žemės ūkį. Klinčių (kalkakmenis) pramoninė eksploatacija Lietuvoje prasidėjo XX a. trečiajame dešimtmetyje, kai Akmenės rajone buvo identifikuoti didžiuliai viršutinio permo periodo kalkakmenio klodai. Šiandien Lietuva išlieka vienintelė Baltijos valstybė, turinti pilnavertę cemento gamybos pramonę, paremtą išimtinai vietiniais klinčių ištekliais.

Pramoninės vertės klinčių telkiniai sukoncentruoti Akmenės rajono savivaldybės šiaurinėje dalyje, kur Naujosios Akmenės apylinkėse uoliena arba atsidengia žemės paviršiuje, arba slūgso po plona kvartero nuogulų danga. Ekonominę reikšmę turi tik permo periodo Naujosios Akmenės geologinės svitos klintis, kurios klodai formavosi prieš 250–260 milijonų metų. Gavyba vykdoma išskirtinai atvirojo tipo karjeruose, o didžioji produkcijos dalis tiekiama vienintelei Lietuvoje ir didžiausiai Baltijos šalyse cemento gamybos įmonei AB „Akmenės cementas“.

 Geologinė charakteristika 

 Uolienų formavimasis 

Lietuvoje eksploatuojamos klintys priklauso viršutinio permo Naujosios Akmenės svitai, kuri susiformavo prieš 250–260 milijonų metų vėlyvojo paleozojaus eroje. Tuo metu dabartinės Lietuvos teritorija buvo užimta seklaus, šilto jūros baseino, kuriame intensyviai kaupėsi karbonatinės nuosėdos. Šios nuosėdos susidariusios iš jūrinių organizmų kiautelių liekanų ir cheminės kilmės kalcio karbonato nuosėdų.

Klinčių telkinių atsiradimą šiame regione lėmė palankios sedimentacijos sąlygos: šiltas klimatas, seklus vanduo, turtingas jūriniais organizmais, ir didelis kalcio karbonato kiekis vandenyje. Daugelis klinčių sluoksnių turi organinių liekanų, o tai liudija aktyvią biologinę veiklą senoviniame jūros baseine.

 Mineralinė sudėtis ir savybės 

Lietuvos klinčių pagrindinis mineralas yra kalcitas (CaCO₃), kurio kiekis grynose atmainose siekia iki 95%. Svarbiausiomis priemaišomis laikomos molio mineralai, kurie daro klintis minkštesnes, tačiau mažina cemento gamybai tinkamų sluoksnių vertę. Magnio karbonatai, kurių didesnis kiekis suteikia klinčiai dolomitizuotą pobūdį, kai uoliena labiau primena dolomitą. Geležies junginiai uolienai suteikia gelsvą, rausvą ar rudą atspalvį, o organinė medžiaga vietomis lemia tamsiai pilką ar net juodą spalvą.

Gryna klintis pasižymi balta arba šviesiai pilka spalva. Lietuvoje eksploatuojama klintis dažniausiai būna šviesiai pilka, pilka, kartais gelsva ar ruda. Uoliena paprastai minkšta, smulkiakristalė, beveik nesluoksniuota, kas palengvina jos kasybą ir perdirbimą.

Lietuvos klintis gerai reaguoja su šalta 3–5 % druskos rūgštimi, šnypščia, putoja ir išskiria anglies dioksidą. Ši savybė yra paprastas, bet patikimas būdas atskirti klintį nuo kitų uolienų lauko sąlygomis.

 Istorija 

 Ankstyvasis tyrinėjimų periodas (1920 m. – 1940 m.) 

Lietuvos klinčių išteklių sistemingi tyrimai prasidėjo nepriklausomybės atkūrimo laikotarpiu. 1926 m. geologas Juozas Dalinkevičius Akmenės rajone atrado didžiulius permo periodo klinčių klodus, slūgsančius palyginti netoli žemės paviršiaus. Šis atradimas padarė lemiamą įtaką regiono pramoniniam vystymuisi.

1929 m. Akmenės rajone buvo įsteigtos pirmosios kalkakmenio kasyklos, žymėjusios pramoninės klinties gavybos pradžią Lietuvoje. Tačiau didelio masto kasyba liko neįgyvendinta dėl techninių ir finansinių apribojimų.

Dar prieš Antrąjį pasaulinį karą Lietuvos geologai detaliai išžvalgė Karpėnų apylinkių klinčių klodus ir nustatė, kad jie puikiai tinka cemento gamybai. Šie tyrimai parengė pagrindą pokariniam pramonės plėtojimui.

 Sovietinis laikotarpis (1945 m. – 1990 m.) 

1947 m. Karpėnų kaime, Akmenės rajone, buvo pradėta statyti cemento gamykla – strateginis objektas, lemęs visos apylinkės transformaciją. Gamykla įsikūrė tiesiai šalia didžiausių klinčių telkinių, užtikrinant žaliavos prieinamumą.

1952 m. rugsėjo 20 d. pradėjo veikti pirmoji klinkerio degimo krosnis, oficialiai pradėjusi cemento gamybą Lietuvoje. Jau po metų (1953 m.) buvo pastatyta ir pradėta eksploatuoti antroji 127 m ilgio krosnis. Gamybos pajėgumai augo sparčiai: 1959 m. įrengta trečioji, o 1961 m. – ketvirtoji technologinė linija.

Dėl nuolat augančios gamybos apimties įmonė keletą kartų reorganizuota. 1975 m. Akmenės cemento gamykla reorganizuota į Akmenės cemento ir šiferio kombinatą. 1978 m. ji pervadinta Akmenės TSRS 50-mečio cemento ir šiferio gamybiniu susivienijimu „Akmencementas“. 1990 m. įmonė tapo valstybine įmone „Akmenės cementas“, o 1993 m. įregistruota kaip AB „Akmenės cementas“. Aukščiausią produkcijos apimtį bendrovė pasiekė 1983 m., kai veikė aštuonios technologinės cemento gamybos linijos ir buvo pagaminta 3,4 mln. t portlandcemenčio. Tuomet įmonėje dirbo apie 2200 darbuotojų, o produkcija buvo eksportuojama į Kubą, Jugoslaviją, Vengriją ir kitas šalis.

 Nepriklausomybės laikotarpis ir modernizacija (1990 m. – dabar) 

Po Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo įmonė perėjo sudėtingą transformacijos procesą. 1996 m. keturių sukamųjų krosnių kompleksas, kaip ekonomiškai neefektyvus, buvo uždarytas. Įmonė susikoncentravo į modernesnių gamybos linijų eksploataciją.

1997 m. AB „Akmenės cementas“ buvo privatizuota, o kontrolinį akcijų paketą įgijo Lietuvos verslininkai. Vėliau akcijų paketas kelis kartus keitė savininkus, perėjo tarptautiniams koncernams, įskaitant norvegų „Selvaag Gruppen“, britų „READYMIX“, meksikiečių „CEMEX“, o vėliau priklausė vokiečių statybinių medžiagų grupei „SCHWENK“.

Modernizacija ir technologijų atnaujinimas leido išlaikyti konkurencingumą. 2015 m. bendrovė pagamino 980 tūkst. t cemento, iš kurio 465 tūkst. t buvo eksportuota. 2017 m. produkcija pasiekė 1023 tūkst. t, o daugiau nei 43 % buvo eksportuota į kitas Europos Sąjungos šalis, Rusiją ir Baltarusiją.

 Telkiniai ir geografinė išsidėstymas 

 Išteklių pasiskirstymas 

Visi pramoninę reikšmę turintys klinčių telkiniai koncentruojasi Akmenės rajono savivaldybės teritorijoje, ypač Naujosios Akmenės apylinkėse. Lietuvos geologijos tarnybos duomenimis, klinties prognoziniai ištekliai sudaro 916457 tūkst. m³ (2022 m. duomenys).

Akmenės regiono klinčių ištekliai siekia apie 29 mlrd. t, iš jų cemento gamybai tinka apie 500 mln. t (grynesnės, turinčios mažiau magnio priemaišų)<.ref name="akez_klintis"></ref> Šie ištekliai užtikrina ilgalaikę regiono pramonės perspektyvą.

 Aktyviai eksploatuojami telkiniai 

 Karpėnų klinties telkinys 

Karpėnų telkinys yra didžiausias ir svarbiausias Lietuvoje. Telkinys eksploatuojamas nuo XX a. vidurio ir yra glaudžiai susijęs su AB „Akmenės cementas" veikla. Karjeras įsikūręs tiesiog šalia cemento gamyklos, kas užtikrina optimalią logistiką ir sumažina transporto sąnaudas.

Geologiniai duomenys rodo, kad Karpėnų telkinio klinties sluoksnio vidutinis storis siekia 30 m, nors dažniausiai svyruoja 10–20 m ribose. Klintis slūgso po 3–15 m storio kvartero nuogulų danga arba vietomis atsidengia tiesiog žemės paviršiuje.

Naujausiais geologų duomenimis, Naujosios Akmenės apylinkėse klinčių, tinkamų cemento gamybai, turėtų užtekti dar 300–400 metų esant dabartinėms gavybos apimtims. Ši prognozė rodo išskirtinai palankią ilgalaikę perspektyvą.

 Menčių klinties telkinys 

Menčių telkinys eksploatuojamas AB „Naujasis kalcitas" ir tiekia žaliavą įvairiems klinties produktams, įskaitant aktyvintus mineralinius miltelius ir kalcio karbonatą.

Menčių karjeras iki 1995 m. buvo naudojamas gabalinėms kalkėms degti AB „Ventos statybinės medžiagos". Vėliau telkinys perorganizuotas į smulkintos klinties ir specializuotų produktų gamybą. Šis karjeras taip pat tapo populiariu turistiniu objektu dėl unikalaus „Marso kanjonų" kraštovaizdžio.

 Neeksploatuojami ir perspektyvūs telkiniai 

Akmenės rajono teritorijoje yra keli detaliai ištirti, bet šiuo metu neeksploatuojami telkiniai. Vegerių telkinys laikomas perspektyviu ir turi didelių išteklių atsargų. Narbučių telkinys yra išžvalgytas ir parengtas būsimai eksploatacijai, kai to pareikalaus rinkos sąlygos. Sablauskių ir Bambalų telkiniai yra provizoriškai įvertinti, tačiau jų detalus tyrimas dar neatliktas. Alkiškių, Pakalniškių ir Bokštų telkiniai taip pat klasifikuojami kaip perspektyvūs. Šie telkiniai gali būti aktyvuojami ateityje, priklausomai nuo rinkos poreikių ir ekonominių sąlygų.

 Gavybos statistika 

 Metinė produkcija 

Klinties gavyba Lietuvoje parodė svyravimų per pastaruosius dešimtmečius, priklausomai nuo cemento pramonės poreikių ir ekonominės situacijos:

 Metai  Išgauta (tūkst. m³)  Šaltinis 2015  ~734   2015–2019  3670 (iš viso)   2020  781   2021  920   2022  998   2023  796  

Duomenys rodo, kad 2015 m. klinties gavyba išaugo 12 % lyginant su 2014 m. 2019 m. klinties gavyba padidėjo 37 tūkst. m³ lyginant su 2018 m., pasiekdama 781 tūkst. m³.

Metinė klinties gavyba Lietuvoje svyruoja 800 tūkst. – 1 mln. m³ ribose, o tai tiesiogiai atspindi AB „Akmenės cementas" gamybos apimtis. Bendrovė 2020 m. gamino apie 1 mln. t cemento per metus, daugiau nei pusė jo eksportuojama. Svyravimai priklauso nuo statybų sektoriaus aktyvumo Lietuvoje ir eksporto rinkose, cemento kainos tarptautinėje rinkoje, ekonominių ciklų ir sezoninių veiksnių, kai žiemą statyba sulėtėja.

 Gavybos technologija 

Lietuva klinties gavyboje naudoja išskirtinai atvirąjį kasybos metodą (karjerų eksploataciją). Šis metodas pasirinktas dėl kelių priežasčių: klinties sluoksniai slūgso palyginti netoli paviršiaus (3–15 m gylyje), požeminio kasimo išlaidos būtų nepagrįstos ekonomiškai, qtvira kasyba leidžia naudoti galingą kasybos techniką, bei saugesnės darbo sąlygos nei požeminėse kasyklose.

Klinties gavyba Karpėnų ir Menčių karjeruose vykdoma pagal nuoseklią technologinę schemą. Pirmiausiai atliekamas dangos nuėmimas, kai pašalinamas kvartero nuogulų sluoksnis, kurį sudaro smėlis, priemolis ir molis. Šios uolienos sunaudojamos rekultyvacijos darbams arba sandėliuojamos būsimiems poreikiams. Nuvežus dangą, atsidengia cementui tinkamos klintys, kurių tikslus sluoksnio storis ir kokybė iš karto nustatomi. Klinties sluoksnis sprogdinamas, kad būtų lengviau ją kasti ir trupinti, naudojant kontroliuojamus sprogimus, kurie sumažina vibraciją ir triukšmą. Iškasta klintis ekskavatoriaus pakraunama į didelius savivarčius ir vežama į cemento gamyklą arba trupinimo įrenginius. Galiausiai klintis sutrupinama žiauniniuose ir plaktukiniuose trupintuvuose iki reikiamo dydžio.

Šiuolaikiniai Lietuvos klinčių karjerai naudoja galingą ir efektyvią kasybos techniką. Dideli karjeriniai ekskavatoriai, tiek vienkauščiai, tiek daugiakauščiai, atlieka pagrindinius krovos darbus. Daugiatoniai savivarčiai, ypač populiarios „Belaz" markės mašinos, galinčios vežti 30–50 tonų krovinius, užtikrina efektyvų klinties transportavimą į perdirbimo įrenginius. Buldozeriai ir lyginimo technika naudojami karjero paviršiui formuoti ir dangai nuimti. Gręžimo įrenginiai parengia sprogdinimo skyles, o mobilūs trupintuvai ir rūšiavimo įrenginiai leidžia apdoroti medžiagą jau vietoje. Visa technika valdoma kvalifikuotų operatorių, o kasybos darbai vyksta griežtai laikantis saugos reikalavimų.

 Panaudojimas 

 Cemento pramonė 

Cemento gamyba yra pagrindinis ir svarbiausias Lietuvos klinčių panaudojimas. Beveik visa Karpėnų karjere iškasama klintis (apie 90–95 %) naudojama AB „Akmenės cementas" gamykloje.

Cemento gamybos procese klintis sumaišoma su moliu (iš Šaltiškių molio karjero), smėliu ir geležies rūda. Šis mišinys malamas, džiovinamas ir kaitinamas 1450 °C temperatūroje, kur susidaro klinkeris – tarpinis cemento gamybos produktas. Atvėsęs klinkeris sumalamas su gipso priedais ir gaunamas galutinis produktas – cementas.

AB „Akmenės cementas" yra vienintelė cemento gamykla Lietuvoje ir didžiausia Baltijos šalyse. Bendrovė per metus gali pagaminti daugiau nei 1 mln. t cemento įvairių markių.

 Statybinės kalkės 

Klintis naudojama statybinių ir technologinių kalkių gamybai. Degant klintį 900–1200 °C temperatūroje, kalcio karbonatas skyla į kalcio oksidą (negasintą kalkę) ir anglies dioksidą pagal reakcijos lygtį: CaCO₃ → CaO + CO₂. Gautos kalkės naudojamos įvairiose pramonės šakose, įskaitant statybą, kur jos reikalingos kalkių skiedinių ir tinko gamybai. Metalurgijoje kalkės tarnauja kaip fliusas, chemijos pramonėje jos naudojamos įvairiems procesams, o vandens valymo įrenginiuose reguliuoja pH lygį. Cukraus pramonė jas taiko cukraus ruošoje, o kitos pramonės šakos naudoja specifiniams technologiniams tikslams. Istoriškai AB „Akmenės cementas" turėjo kalkių cecbą, kuris 1988 m. buvo perduotas Naujosios Akmenės gamybiniam kombinatui.

 Žemės ūkio meliorantai 

Klintmilčiai, arba malti kalkakmeniai, plačiai naudojami žemės ūkyje rūgščių dirvožemių kalkinimui. Lietuva turi daug natūraliai rūgščių dirvožemių, kuriuose augalai blogai auga ir prastas derlius. Klinties milteliai neutralizuoja dirvožemio rūgštumą, pagerina jo struktūrą ir tiekia augalams būtiną kalcį. Be to, jie skatina naudingų mikroorganizmų veiklą dirvožemyje ir padidina mineralinių trąšų efektyvumą, todėl yra neatsiejama žemės ūkio melioracijos dalis. Lietuvoje klintmilčių gamyba vykdoma keliose įmonėse, įskaitant AB „Naujasis kalcitas".

 Kitos pramonės šakos 

Smulkinta klintis randa pritaikymą daugelyje pramonės šakų. Popieriaus pramonėje ji naudojama kaip užpildas ir baltinamasis priedas, gerinantis popieriaus kokybę ir baltumą. Stiklo gamyboje klintis tarnauja kaip viena pagrindinių žaliavų, o odos pramonėje ji būtina odos apdorojimo procesuose. Chemijos pramonė ją naudoja įvairių cheminių medžiagų gamyboje, kelių tiesime klintis taikoma kaip pagrindo medžiaga, o statyboje klinties blokai naudojami pastatų statymui ir apdailai. AB „Naujasis kalcitas" gamina specializuotus klinties produktus, tokius kaip kalcio karbonatas, smulkusis užpildas betonui, mikroužpildas ir aktyvinti mineraliniai milteliai, skirti asfaltbetoniui.

 Pagrindinės įmonės 

 AB „Akmenės cementas" 

AB „Akmenės cementas" yra vienintelė cemento gamybos įmonė Lietuvoje ir didžiausia Baltijos šalyse. Įmonė įkurta 1952 m., kai buvo paleista pirmoji klinkerio degimo krosnis. Jos buveinė įsikūrusi J. Dalinkevičiaus g. 2, Naujojoje Akmenėje, o savininkė yra Vokietijos statybinių medžiagų grupė SCHWENK. Įmonėje dirba daugiau nei 480 darbuotojų pagal 2018 m. duomenis. 2017 m. bendrovė pagamino 1 023 000 tonų cemento, iš kurio daugiau nei 43 % buvo eksportuota, o metinės pajamos siekė 56,7 mln. eurų. Pagrindinės eksporto rinkos yra kitos ES šalys, Rusija, Baltarusija ir Skandinavijos valstybės. Bendrovė gamina įvairių markių cementą, rūšiuotą kalkakmenį, elektros energiją, taip pat utilizuoja naudotas automobilių padangas ir buitines atliekas, deginant jas kaip kurą. Įmonė aktyviai investuoja į aplinką saugančias technologijas, įskaitant anglies dioksido surinkimo ir panaudojimo projektus.

 AB „Naujasis kalcitas" 

AB „Naujasis kalcitas" yra vienintelė Lietuvoje klinties produktų gamintoja, specializuojasi smulkintos klinties ir kalcio karbonato produktų gamyboje. Įmonės veikla apima kalcio karbonato, smulkiojo užpildo betonui, mikroužpildo, aktyvintų mineralinių miltelių ir trupintos klinties gamybą bei tiekimą. Telkiniai, kuriuos bendrovė eksploatuoja, yra Menčių klinčių karjeras. Įmonė tiekia produkciją statybų, kelių tiesimo, asfaltbetonio, žemės ūkio sektoriams. Pagal užsakymų poreikius gamina specialius produktus su konkrečiomis techninėmis charakteristikomis.

 Aplinkosauginis poveikis 

Klinčių gavyba Lietuvoje reguliuojama Žemės gelmių įstatymo ir aplinkosaugos teisės aktų. Karjerų operatoriai privalo gauti gavybos leidimus iš Lietuvos geologijos tarnybos bei turėti aplinkos apsaugos leidimus oro taršai, triukšmui ir vibracijai. Taip pat privaloma vykdyti reguliarų aplinkos monitoringą, teikti metines ataskaitas apie gavybos apimtis ir įgyvendinti patvirtintus rekultyvacijos planus.

Klinčių karjerų eksploatacija drastiškai keičia kraštovaizdį. Karpėnų karjeras per daugiau nei 70 metų veiklos išaugo į milžinišką teritoriją su giliais išdaužomis, kurie vadinami dar „Marso kanjonais“. Kita vertus karjerų kraštovaizdis tapo unikalia turistine atrakcija. Raudonos, geltonos ir pilkos spalvos uolienų sluoksniai, stačios uolų sienos bei dirbtinės kalvos ir slėniai sukuria nebūdingą Lietuvai peizažą. Ekskursijos organizuojamos bendradarbiaujant su „Karjerais.lt", pritraukiant lankytojus kasmet.

Pasibaigus klinčių ištekliams, karjero teritorija turi būti rekultyvuota. Karpėnų karjero atveju numatyta, kad jau išnaudotuose plotuose formuojamas kalvotas kraštovaizdis. Ilgalaikis planas numato, kad pasibaigus visos kalkakmenio ištekliams po 300–400 metų, karjerą per 2–3 metus užtvindyti. Naujosios Akmenės pašonėje turėtų atsirasti naujas vandens telkinys su salomis ir salelėmis, kuris galėtų tapti rekreacine zona.

Pagrindinė aplinkosauginė problema yra dulkių emisijos sprogdinimo, krovos operacijų, klinties transportavimo ir trupinimo procesų metu. Dulkių kiekį mažinti padeda vandens purškimas dulkių slopinimui, uždari trupinimo įrenginiai, asfaltuoti vidaus keliai, automobilių ratų plovimas išvažiuojant iš karjero ir žaliosios juostos aplink karjero teritoriją.

Sprogdinimo darbai ir sunkiasvorės technikos eksploatacija kelia triukšmą ir vibraciją. Įmonės privalo vykdyti sprogdinimus tik tam tikromis valandomis, laikytis leistinų sprogdinimo apimčių, monitoruoti vibracijas gretimose gyvenvietėse ir naudoti modernią, mažiau triukšmingą techniką.

Karjeruose atsidengę klinčių sluoksniai turi geologinę ir mokslinę reikšmę. Matomi prieš 250–260 mln. metų susiformavę uolienų sluoksniai, randama iškamšų ir jūrinių organizmų liekanų. Vietomis aptinkama dinozaurų liekanų, o puikios geosandara naudojama moksliniams tyrimams ir edukacijai.

 Ateities perspektyvos 

Lietuvos klinčių ištekliai yra iškirtinai dideli. Su dabartinėmis gavybos apimtimis (apie 800–1000 tūkst. m³ per metus) ir esamu prognoziniais ištekliais (916 mln. m³), klinčių turėtų užtekti šimtmečiams į priekį. Karpėnų karjero atveju geologai prognozuoja, kad cementui tinkamų klinčių užteks dar 300–400 metų, jei gamybos apimtys išliks dabartiniame lygyje. Tai vienas ilgiausių perspektyvų laikotarpių tarp Europos cemento gamyklų.

Cemento paklausa priklauso nuo statybų sektoriaus aktyvumo Lietuvoje ir eksporto rinkose, infrastruktūros projektų, tokių kaip kelių tiesimas, tiltų statyba ir Rail Baltica, gyvenamųjų namų statybos tempų ir ekonominių ciklų. Ilgalaikė tendencija rodo, kad cemento paklausa turėtų išlikti stabili, nors gali svyruoti pagal ekonominius ciklus. ES infrastruktūros programos ir Lietuvos modernizacijos poreikiai užtikrina stabilią paklausą artimiausiems dešimtmečiams.

 Galerija 

 Taip pat skaitykite 
 Karpėnų telkinys
 Menčių klinties telkinys
 Dolomito gavyba Lietuvoje
 Kasyba Lietuvoje
 Lietuvos geologija

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Lietuvos geologijos tarnyba
 AB „Akmenės cementas" oficiali svetainė
 AB „Naujasis kalcitas" oficiali svetainė