A. Astrausko ortopedijos amato muziejus

A. Astrausko ortopedijos amato muziejus – privatus medicininės krypties muziejus, veikiantis Kaune, ortopedijos įmonės UAB „Pirmas žingsnis“ centrinėje būstinėje. Skirtas supažindinti visuomenę su ortopedijos amatu ir jo raida.„A. Astrausko ortopedijos amato muziejus“, VšĮ. 2024 m.  veiklos ataskaita registrucentras.lt Ekspozicijoje pateikiama įvairių medicininių įrenginių, instrumentų ir protezo evoliucija nuo nerangaus ramsčio iki modernios ortopedinės priemonės, padedančios jos vartotojui pilnavertiškai gyventi. Šios priemonės skirtos taisyti kūno deformacijas, padėti atstatyti sutrikusias kūno dalių funkcijas ar panaikinti kamuojančius skausmus. Viešoji įstaiga atvira visuomenei. 

Muziejus įkurtas 2008 m. ortopedo technologo, verslininko Algimanto Astrausko rūpesčiu, panaudojus pertvarkytas patalpas buvusios Kauno tvirtinimo detalių gamyklos valgykloje. Buvo įrašytas į Lietuvos privačių muziejų žinyną.Algimanto Astrausko ortopedijos amato muziejus.  Muziejus atkreipė akademinės visuomenės ir medicinos specialistų dėmesį. Jis yra svarbus ir kaip mokomoji bazė įvairių medicinos specialybių studentams bei moksleiviams. Čia ne tik saugomas išskirtinių eksponatų rinkinys, vykdoma edukacinė veikla, bet ir renkama medžiaga apie pirmuosius šios srities amatininkus protezuotojus, ortopedinių priemonių gamintojus, ortopedinės avalynės siuvėjus ir kt.Kaune kuriamas ortopedijos amato muziejus pasveik.lt 2008-01-21A. Astrausko ortopedijos amato muziejus medicina.lt 2019-02-19

 Istorija 

Istorijos bėgyje keitėsi ne tik specialistai ortopedai, jų aptarnaujami pacientai ar ortopedinių gaminių naudojimo galimybės – keitėsi pirmiausia pats ligų pobūdis. Šiandien vis mažiau girdima apie rachito, džiovos, venerinių ligų sukeliamus negrįžtamus padarinius ligoniams, nors kalbama, kad ir šios ligos atgimsta su nauja jėga. Grįžimas į istoriją suteikia informatyvios medžiagos palyginimui, pažinimui.

Ortopedijos amato raida Lietuvoje sparčiausiai kito sunkiais istoriniais laikmečiais, keičiantis politinėms santvarkoms, vykstant karams ir konfliktams. Pirmasis pasaulinis karas paskatino ortopedijos protezavimo įstaigų atsiradimą Lietuvoje, kai daugybei suluošintų žmonių prireikė skubios ortopedų protezuotojų pagalbos. Tarpukaryje Kaune kūrėsi ortopedinės pagalbos bazė. Vytauto Didžiojo karo muziejaus veiklos pradžioje buvo kaupiama ir ortopedinių – protezinių gaminių pavyzdžių, įrangos kolekcijos. Tačiau muziejininkai, nebūdami šios srities specialistai, jų neeksponavo. Po Antrojo pasaulinio karo buvo atsiradusi kita karo invalidų karta. Ortopedijos amatas padėjo sergantiems, luošiems, ištiktiems ūmių ligų, patyrusiems traumas.

Kuriantis A. Astrausko muziejui, pirmiausia kreiptasi pagalbos į medicinos muziejus, esančius Lietuvoje, o vėliau – ir užsienyje. Muziejininkai dalijosi, pasiūlė unikalių eksponatų, teikė patarimų. Vienintelis panašus muziejus, bet sykiu ir kitoks veikė Vokietijoje – Ortopedijos chirurgijos muziejus. Kauniečiai užmezgė su juo ryšius: numatyta keistis patirtimi, eksponatais, kartu kurti kultūrines švietėjiškas programas.

 Ekspozicija 

Vienas įspūdingiausių eksponatų – daugiau nei šimtmečio senumo medinis protezas, dėvėtas ant žemiau kelio amputuotos kojos, primenantis „pirato koją“. Buvęs Rumšiškių liaudies buities muziejaus eksponatas iliustruoja ortopedijos mokslo ir technologijos pažangą. Taip pat eksponuojamas protezas, kurį Jurbarke gyvenęs vyras nešiojo per 60 metų – su senuoju jis nenorėjo skirtis, nes nelabai pasitikėjo medicinos naujovėmis. Panevėžyje, statybvietėje atkasus Pirmojo pasaulinio karo karių kapavietę, rasti sunkūs, masyvūs geležiniai įtvarai sužalotoms rankoms ir kojoms. Muziejuje yra ir vėlesnių įtvarų pavyzdžių, kurie jau buvo pinami iš vielos, todėl lengvesni.

Garbingą vietą muziejuje užima krepšininko Arvydo Sabonio dėvėtas ortopedinis kojos įtvaras.Trisdešimt metų dirba žmogui. Įrengtas amato muziejus kauno.diena.lt 2024-04-29 Kai 1987 m. A. Saboniui trūko Achilo sausgyslė, mikrochirurgas Kęstutis Vitkus jam išgelbėjo sportinę karjerą atlikęs operaciją. Įtvaras buvo pagamintas Kauno ortopedijos kombinate, panaudojus specialų plastiką, tuomet gamintą tik Maskvoje (Rusija). Šis įtvaras 1997 m. sugrįžo į gamintojo rankas iš Lietuvos sporto muziejaus.

 Literatūra 

 Eimantas Kontrimavičius. Lietuvos privačių muziejų žinynas. Kultūros paveldo išsaugojimo pajėgos, 2019.

 Šaltiniai 

Kategorija:Amatai Lietuvoje
Kategorija:Ortopedija
Kategorija:Kauno muziejai