Rygos Miško kapinės

miniatiūra|Paminklas Baltijos landesvero savanoriams vokiečiams, žuvusiems Latvijos laisvės kovose

Rygos Miško kapinės () – vienos žymiausių kapinių, esančių Rygoje, Latvijoje. Kapinės išsidėsčiusios miesto šiaurės vakarinėje dalyje tarp Čiekurkalno ir Mežaparko rajonų, oficialiai yra padalytos į 1-ąsias (Aizsaules g. 2) ir 2-ąsias Miško kapines (Gaujas g. 12). Bendras jų plotas yra apie 85 ha. Kapinėse palaidoti žymūs Latvijos politikai, kariškiai ir visuomenės veikėjai, nusipelnę žmonės, tarp jų – trys pirmieji Latvijos prezidentai.

Kapinių teritorijoje gausu memorialinių skulptūrų, kurias sukūrė žinomi skulptoriai (Arta Dumpė, Karlis Jansonas ir kt.), įvairių vertingų antkapinių paminklų. Miško kapinės yra vienos kultūriškai ir istoriškai vertingiausių kapinių Latvijoje, kuriose galima pamatyti įvairių laikotarpių visuomenės atstovų palaidojimus, taip pat skirtingų to meto srovių ir politinių režimų paliktus pėdsakus paminklų detalėse.

 Istorija 

1904 m. Rygos vokiečių liuteronų bendruomenė kreipėsi į Rygos miesto tarybą dėl žemės skyrimo kapinėms Mežaparko rajone. Buvo sumanyta įsteigti naujas kapines, kurios taptų pagrindiniu miesto nekropoliu vietoje Didžiųjų kapinių. Pastarosios veikė nuo 1773 m. ir jau buvo išnaudojusios užlaidojimo plotą. Žymus vokiečių kraštovaizdžio architektas Georgas Kuphaldtas buvo originalaus statybos projekto, pateikto 1908 m., autorius. Kapinės turėjo atrodyti kaip parkas su centrine alėja, daugybe mažų ir šoninių takelių palei kapus su žemomis tvorelėmis ir mažais paminklais. Miško kapinės buvo įkurtos 1910 m. liepos 29 d., III Imperijos Dūmos sprendimu, o atidarytos 1913 m. birželio 19 d.

Pagrindinis projekto motyvas buvo išsaugoti esamos aplinkos ypatumus, kategoriškai atmetant reguliarų išplanavimą. Iš pradžių buvo numatyta, kad kapinės bus atviros, be individualių šeimos koplyčių ir aukštų tvorų]. Netrukus prasidėjęs Pirmasis pasaulinis karas sutrukdė šį planą įgyvendinti. Šalia Miško kapinių atsirado mūšio laukuose žuvusių kareivių kapai. Vėliau šioje vietoje buvo pastatytas Brolių kapų memorialas. Originalus architekto Hanso Vernerio projektas didelei koplyčiai „Juodasis kryžius“ taip pat nebuvo įgyvendintas.

Visavertės Miško kapinės pradėjo formuotis tik po Pirmojo pasaulinio karo, ir jomis noriai naudojosi beveik visos Rygos gyventojų grupės. Tačiau baltvokiečiai ir toliau mieliau laidodavo į Didžiąsias kapines.

Ketvirtajame dešimtmetyje Miško kapinių teritorija buvo išplėsta ir suformuotos Antrosios Miško kapinės, nors griežtos ribos tarp jų nebuvo. Būtent ten 1935 m. pagal Eiženo Laubės projektą buvo pastatyta pirmoji kapinių koplyčia. Ji buvo sumanyta kaip didesnio pastatų ansamblio dalis, tačiau iki šiol nebuvo iki galo įgyvendinta. Iki tol laidotuvių ceremonijos vykdavo specialiai pritaikytame administraciniame pastate, kuris buvo pastatytas 1913 m. pagal architekto Vilhelmo Neimanio projektą. Jis iki šiol veikia kaip Pirmųjų Miško kapinių koplyčia.

 Respublikos Prezidento J. Čakstės kapas 

Antkapinį paminklą 1935 m. sukūrė skulptorius Karlis Jansonas, akmenkalys Otas Dambekalnis ir landšafto architektas Andrejus Zeidakas. Paminklas suprojektuotas kaip skulptūrinis ansamblis. Lenkti laiptai veda į apskritą aikštelę. Jos centre kapą lanku juosia granito siena, pastatyta iš stačiakampių granito blokų. Lenktos sienos viduryje yra nedidelė iškyša, kuri tęsiasi aukštai virš sienos. Jos vidurinėje dalyje įkomponuotas Janio Čakstės bareljefas, virš jo – bronzinis kryžius. Abu sienos lanko galus uždaro skulptūriniai reljefai. Dešinėje pusėje, profiliu, atsisukusi į lanko centrą, pavaizduota stovinčio vyro figūra nuleista galva, abiem rankomis gesinančio simbolinį fakelą, prie kojų laikančio skydą. Taip pavaizduotas simbolinis senovės latvių kario atvaizdas. Kitame lanko gale, toje pačioje pozoje – profiliu, žvelgiant į centrą, – stovinti moteris su ilga suknele, nuleista galva, rankomis prie krūtinės – gedinti mergelė.Kapu piemineklis J. Čakstem

Latvijos SSR laikais Prezidento paminklas buvo apaugęs krūmais ir medžiais, o centrinėje alėjoje buvo palaidoti sovietų funkcionieriai, pastatytas Vilio Lacio antkapis. Atgimimo judėjimo pradžioje, 1988 m. gegužės 7 ir 8 d., grupė patriotiškai nusiteikusio jaunimo nukirto gudobeles ir tuopas, dengusias vaizdą į J. Čakstės paminklą. Jiems buvo iškelta baudžiamoji byla dėl neteisėto medžių kirtimo miesto teritorijoje.Nacionāli noskaņota latviešu grupa novāc kokus, kuri aizsedz Latvijas Prezidenta J. Čakstes pieminekli

 Žymūs palaidojimai 
 Janis Čakstė (1859–1927) – pirmasis Latvijos prezidentas
 Gustavas Zemgalis (1871–1939) – antrasis Latvijos prezidentas
 Albertas Kviesis (1881–1944) – trečiasis Latvijos prezidentas
 Janis Pauliukas (1865–1937) – trečiasis Latvijos ministras pirmininkas
 Zigfrīds Meierovics (1842–1912) – pirmasis Latvijos užsienio reikalo ministras
 Vilis Lacis (1904–1966) – rašytojas, sovietinis politikas
 Borisas Berzinis (1930–2002) – tapytojas
 Antuonas Austrinis (1884–1934) – rašytojas, poetas
 Jekabas Janševskis (1885–1931) – rašytojas, žurnalistas
 Jekabas Lautenbachas (1847–1928) – etnologas, kalbininkas
 Irma Bunė (1911–1995) – aktorė, nusipelniusi Latvijos SSR artistė
 Liucija Baumanė (1905–1988) – aktorė, režisierė
 Karlis Jansonas (1896–1986) – skulptorius
 Oskaras Staltas (1903–1992) – lyvių jūrų kapitonas, ansamblio „Līvlist“ steigėjas
 Tenu Karma (1924–2014) – estų kalbininkas, vertėjas
 Maris Čaklajis (1940–2003) – poetas, vertėjas
 Lidija Freimanė (1920–1992) – aktorė
 Kārlis Skrastiņš (1974–2011) – ledo ritulininkas, žaidęs NHL
 Pėteris Šmitas (1869–1938) – kalbininkas, etnografas
 Vilhelmas Munteris (1898–1967) – politikas, diplomatas
 Gunaras Cilinskis (1931–1992) – aktorius, režisierius, scenaristas
 Janis Ivanovas (1906–1983) – kompozitorius
 Janis Baluodis (1881–1965) – valstybės ir karinis veikėjas, generolas
 Pavelas Armandas (1902–1964) – kino režisierius, kompozitorius, poetas
 Leonidas Leimanis (1910–1974) – kino režisierius, scenaristas, aktorius
 Alfredas Jaunušanas (1919–2008) – teatro aktorius, režisierius
 Janis Krūminis (1930–1994) – krepšininkas, žaidęs SSRS rinktinėje
 Aleksandra Belcova (1892–1981) – rusų ir latvių tapytoja, grafikė
 Janis Porukas (1871–1911) – poetas, rašytojas
 Janis Akurateris (1876–1937) – pedagogas, rašytojas
 Alfredas Amtmanis-Briedytis (1885–1966) – teatro aktorius, režisierius
 Lilita Berzinia (1903–1983) – aktorė
 Arnoldas Lininis (1930–1998) – teatro aktorius, režisierius
 Paulynė Kliavinia (1918–2001) – lyvių poetė, vertėja
 Imantas Kokaras (1921–2011) – choro dirigentas, pedagogas
 Ana Brigaderė (1861–1933) – rašytoja
 Ansis Cyrulis (1883–1942) – dailininkas, Latvijos vėliavos autorius
 Velta Lynė (1923–2012) – aktorė
 Andrievas Niedra (1871–1942) – liuteronų kunigas, politikas, rašytojas
 Alfredas Kalninis (1879–1951) – kompozitorius, vargonininkas
 Andrejus Jurjanas (1856–1922) – kompozitorius, etnomuzikologas
 Artūras Frynbergas (1916–1984) – dainininkas (tenoras)
 Augustas Deglavas (1862–1922) – rašytojas
 Janis Rozentalis (1866–1916) – dailininkas
 Janis Tilbergas (1880–1972) – tapytojas, skulptorius
 Nikolajus Breikšas (1911–1972) – tapytojas
 Janis Liepinis (1894–1964) – tapytojas
 Aleksandra Briedė (1901–1992) – skulptorė
 Edgaras Iltneris (1925–1983) – tapytojas
 Valdis Kalnruozė (1894–1993) – tapytojas
 Antuonas Austrinis (1884–1934) – rašytojas, poetas
 Anta Klints (1893–1970) – teatro aktorė
 Emilis Melngailis (1874–1954) – kompozitorius, etnografas, fotografas
 Janis Buivydas (1864–1937) – Rusijos ir Latvijos generolas
 Nikolajus Murniekas (1904–1977) – teatro aktorius, režisierius
 Janis Misinis (1862–1945) – bibliotekininkas, bibliografas
 Maris Čaklajis (1940–2003) – poetas, vertėjas
 Georgas Barkanas (1925–2010) – tekstilininkas, tapytojas, architektas
 Dainis Staltas (1939–2014) – folkloristas, politikas
 Gidas Kokaras (1921–2017) – choro dirigentas, pedagogas
 Biruta Baumanė (1922–2017) – tapytoja
 Armandas Kraulinis (1939–2022) – krepšinio treneris
 Rolandas Kalninis (1922–2022) – kino režisierius
 Helmė Staltė (1949–2023) – muzikė, kultūros ir visuomenės veikėja

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 Vadovas po Rygos kapines liveriga.com

Kategorija:Ryga
Kategorija:Latvijos kapinės