Kužių žudynės

Kužių žudynės – masinės žudynės, įvykdytos 1941 m. vasarą Luponių miške ties Kužiais, Norutaičių kaime, 12 km nuo Šiaulių miesto. Žydų ir kitų tautybių asmenų sušaudymai prasidėjo 1941 m. birželio 29 d. ir truko iki 1941 m. rugpjūčio pradžios.

Žudynes organizavo nacistinės Vokietijos saugumo departamentas (SD) ir apsaugos rinktinė (SS). Joms Šiauliuose ir aplink miestą vadovavo A operatyvinės grupės 2-ojo operatyvinio būrio padalinys, vadovaujamas hauptšarfiurerio Vernerio Gotšalko.

1941 m. rugsėjį, vokiečių pareigūnams pradėjus steigti Šiaulių getą, miesto ir jo apylinkių žydų žudynės buvo tęsiamos gretimame Gubernijos miške.

 Istorija 

 Suėmimai 
Prasidėjus nacistinės Vokietijos ir SSRS karui, 1941 m. birželio 28 d. vokiečių pajėgos okupavo Šiaulius. Birželio 30 d. ir liepos 1 ir 5 d. nacių pareigūnai ir lietuviai pradėjo pirmuosius žydų tautybės asmenų suėmimus mieste ir jo apylinkėse. Suimtieji laikyti perpildytame Šiaulių kalėjime. Jame iki liepos 5 d. įkalinta maždaug 1000–1200 žmonių, iš kurių absoliuti dauguma buvo žydų tautybės vyrai.

Netrukus po suėmimų kalėjime prasidėjo nacių pareigūnų organizuotos suimtųjų selekcijos, kurių metu būdavo atrenkami sušaudymams numatyti žydai. Pirmiausia buvo klausiama apie žmonių profesijas. Iš pradžių sušaudymams būdavo atrenkami ir į žudynių vietas išvežami žydų inteligentijos atstovai. Tuo metu Šiaulių kalėjimo viršininku paskirtas vokietis pavarde Kraulichas (vardas nežinomas) asmeniškai dalyvavo žydų sušaudymuose. Kalėjimo prižiūrėtojais dirbo lietuviai, jų viršininku – lietuvis Virkutis (vardas nežinomas).

 Žudynės 
Liudininkų teigimu, SS pareigūnai keliskart per savaitę sušaudydavo 40, 80 ir net didesnes žmonių grupes. Sušaudymai vykdyti Luponių miške ties Kužių miesteliu. Pirmieji suimtųjų žydų sušaudymai įvykdyti birželio 29 d. 1941 m. žudynės prie Kužių vyko visą liepos mėnesį ir baigėsi rugpjūčio pradžioje. Apie žudynes buvo žinoma Šiaulių gyventojams.

Masines žydų ir kitų tautybių asmenų žudynes organizavo nacistinės Vokietijos saugumo departamentas (SD) ir apsaugos rinktinė (SS). Pirmosioms masinėms žydų žudynėms Šiauliuose ir aplink miestą vadovavo A operatyvinės grupės () 2-ojo operatyvinio būrio padalinys (), vadovaujamas hauptšarfiurerio Vernerio Gotšalko (vok. Werner Gottschalk). 1941 m. liepos antroje pusėje Šiauliuose dislokuota 65-ojo vokiečių policijos bataliono trečioji kuopa. Šis dalinys vykdė žydų ir kitų asmenų sušaudymus mieste ir jo apylinkėse.

Vietinių Kužių gyventojų liudijimais, pasiruošimas žudynėms prasidėjo 1941 m. liepos pradžioje, kada į Luponių mišką vokiečių pareigūnai atvežė grupę suimtųjų žydų su kastuvais. Jiems buvo įsakyta drėgnoje pamiškės proskynoje iškasti dideles duobes. Iš pradžių nei žydai, nei vietiniai lietuviai nežinojo duobių paskirties. Vieno kužiškio teigimu, vokiečiams vertėjavęs žydas pasisakė esąs iš Linkuvos. Kai viena ar pora duobių būdavo iškasamos, vokiečiai kasėjų brigadą išveždavo atgal į Šiaulius.

Kitą dieną, paprastai popietę, vokiečių pareigūnai dideliais dengtais kariniais sunkvežimiais atveždavo suimtuosius iš miesto. Juos lydėdavo lengvieji automobiliai su aukštesnio rango vokiečių pareigūnais. Miško pakraštyje suimtuosius išsodindavo ir nuvarydavo į mišką. Vietinių gyventojų liudijimais, sušaudymų jie nematydavo, bet girdėdavo šūvius ir žmonių klyksmus. Sušaudymai vykdyti iki sutemų.

1941 m. rugpjūčio pradžioje pabaigus žudynes prie Kužių ir kiek vėliau pradėjus steigti Šiaulių getą, 1941 m. rugsėjį žydų masiniai sušaudymai vykdyti Gubernijos miško pakraštyje. Ten nužudyta apie 1000 žydų tautybės asmenų.

 Žudynių mastas 
Po karo nustatyta, kad Luponių miške buvo 13 didelių duobių, į kurias buvo suverčiami sušaudytojų palaikai. Dešimtyje užkasti nužudyti žydai. Kitose rasti vadinamųjų politinių kalinių palaikai, tarp kurių buvo lietuvių, rusų, žydų ir kitų tautybių žmonių. Nors tikslus aukų skaičius nėra nustatytas, manoma, kad miške ties Kužiais iš viso sušaudyta nuo 1000 iki 8000 žydų ir kitų tautybių Lietuvos gyventojų. Didžiąją aukų dalį prie Kužių sudarė Šiaulių miesto ir apylinkių žydai. Taip pat žinoma apie 125 Linkuvos žydų tautybės asmenis, nužudytus Luponių miške.

 Šaltiniai 

 Bibliografija 







 Nuorodos 
 Jad Vašem archyve saugomų Šiaulių geto ir žudynių Kažių miške nuotraukos.

Kategorija:Žudynės Lietuvoje
Kategorija:Holokaustas Lietuvoje
Kategorija:Ostlandas
Kategorija:Lietuvos istorija (1940-1945 m.)
Kategorija:Šiaulių istorija