2025 m. Bisau Gvinėjos valstybės perversmas

2025 m. Bisau Gvinėjos perversmas – karinis perversmas Bisau Gvinėjoje, įvykęs 2025 m. lapkričio 26 d., kai kariuomenė suėmė ir nušalino prezidentą Umaro Sissoco Embaló likus vienai dienai iki oficialių prezidento rinkimų rezultatų paskelbimo. Tai devintasis perversmas ar perversmo bandymas Bisau Gvinėjoje nuo 1974 m., kai šalis išsivadavo iš Portugalijos valdžios, ir trečiasis bandymas nuversti prezidentą Embaló nuo 2022 metų.

 Aplinkybės 

 Politinis nestabilumas 
Nuo nepriklausomybės paskelbimo 1974 m. Bisau Gvinėja susidūrė su daugybe perversmų ir politinio nestabilumo. Paskutinis sėkmingas perversmas prieš 2025 m. įvykį įvyko 2012 metais. 2022 ir 2023 metais taip pat buvo bandyta nuversti prezidentą Embaló, o 2025 m. spalio pabaigoje buvo pranešta apie dar vieną perversmo planą.

Po 2023 m. gruodžio mėnesį įvykusio perversmo bandymo prezidentas Embaló paleido parlamentą ir nuo to laiko valdė dekretais. Kritikai kaltino jį krizių kūrimu kaip pretekstu susidoroti su opozicija. 2025 m. vasario 27 d. pasibaigė jo prezidento kadencija, tačiau jis liko valdžioje ir ketino dalyvauti naujuose rinkimuose.

 Ekonominė padėtis 
Nepaisant to, kad Bisau Gvinėja turi naftos išteklių, valstybė išlieka viena neturtingiausių pasaulyje. Pagal Pasaulio banko duomenis, apie pusė gyventojų gyvena skurde. Šalis taip pat tapo pagrindine narkotikų kontrabandos tarp Lotynų Amerikos ir Europos mazgu, o šią prekybą palengvina ilga politinio nestabilumo istorija.

 2025 m. rinkimai 
2025 m. lapkričio 23 d. Bisau Gvinėjoje vyko prezidento ir parlamento rinkimai. Pagrindinis kandidatas buvo einantis prezidento pareigas Umaro Sissoco Embaló, o pagrindinį iššūkį jam metė Fernando Dias da Costa, kurį rėmė pagrindinė opozicijos jėga PAIGC (Afrikos partija Gvinėjos ir Žaliojo Kyšulio nepriklausomybei), nors jos lyderiui Domingos Simões Pereira buvo uždrausta dalyvauti rinkimuose.

Rinkimų dieną balsavimas praėjo ramiai, dalyvavo daugiau nei 65 proc. rinkėjų. Tačiau lapkričio 24 d., dar nepaskelbiant oficialių rezultatų, abu pagrindiniai kandidatai – Embaló ir Dias – paskelbė savo pergalę pirmajame ture, kiekvienas teigdamas gavęs daugiau nei 50 proc. balsų. Oficialūs preliminarūs rezultatai turėjo būti paskelbti lapkričio 27 d., ketvirtadienį.

 Perversmo eiga 

 Lapkričio 26 d.: Šūviai ir valdžios perėmimas 
Lapkričio 26 d., trečiadienį, likus vienai dienai iki oficialių rinkimų rezultatų paskelbimo, sostinėje Bisau popietę pradėjo girdėtis šūviai prie prezidento rūmų, Rinkimų komisijos būstinės ir Vidaus reikalų ministerijos. Kariškių uniformomis vilkintys vyrai užėmė pagrindinį kelią, vedantį į prezidento pastatą. Šimtai žmonių buvo priversti bėgti iš šių vietų.

Apie 13 val. vietos laiku prezidentas Embaló buvo suimtas prezidento rūmuose. Jis vėliau prancūzų žiniasklaidai „Jeune Afrique" ir „France 24" pasakė: „Buvau nuverstas". Prezidentas teigė, kad prieš jį nebuvo panaudota jėga ir kad perversmą vadovauja prezidento karinės tarnybos vadovas brigados generolas Dinisas Incanha (Denis N'Canha).

Kartu su prezidentu buvo suimti:
 Generolas Biague Na Ntam – armijos generalinio štabo viršininkas
 Generolas Mamadou Touré – generalinio štabo pavaduotojas
 Botche Candé – vidaus reikalų ministras
 Fernando Dias da Costa – opozicijos kandidatas
 Domingos Simões Pereira – PAIGC lyderis

 Karinio junginio paskelbimas 
Tą pačią dieną, po kelių valandų šaudymo, kariškiai perskaitė pareiškimą armijos būstinėje sostinėje Bisau. Jie įkūrė „Aukščiausiąją karinę vadovybę tvarkai atkurti" ir paskelbė, kad perima „visišką šalies kontrolę". Karinio junginio atstovas Dinizas N'Tchama pareiškė:

Karinė vadovybė paskelbė:
 Prezidento Embaló nušalinimą nuo pareigų;
 Rinkimų proceso sustabdymą „iki tolesnio pranešimo";
 Visų sausumos, jūros ir oro sienų uždarymą;
 Komendanto valandą naktį;
 Interneto ryšio apribojimus.

Perversmo vadai teigė, kad veikia reaguodami į „šalyje vykstantį destabilizavimo planą, kurį vykdo tam tikri nacionaliniai politikai kartu su gerai žinomu narkotikų baronu" ir siekiant užkirsti kelią „rinkimų rezultatų manipuliacijoms".

 Lapkričio 27 d.: nauja vyriausybė 
Lapkričio 27 d., ketvirtadienį, apie vidurdienį (12 val. GMT) „Aukščiausioji karinė vadovybė" paskelbė armijos generalinio štabo viršininką generolą Horta Inta-A Na Man (taip pat minimas kaip Biague Na Ntam) pereinamojo laikotarpio vyriausybės vadovu vieniems metams. Prisiekimo ceremonijoje kariuomenės būstinėje jis pateisino valdžios perėmimą, tvirtindamas, kad kariuomenė perėmė valdžią susiduriusi su grėsmėmis Bisau Gvinėjos stabilumui.

 Kaltinimai dėl „simuliuoto perversmo" 
Bisau Gvinėjos pilietinės visuomenės koalicija „Frente Popular" (Liaudies frontas) apkaltino prezidentą Embaló ir kariuomenę surežisavus „simuliuotą perversmą", siekiant užkirsti kelią rinkimų rezultatų paskelbimui ir išlikti valdžioje. Koalicija teigė, kad šis manevras skirtas užkirsti kelią rinkimų rezultatų, kurie turėjo būti paskelbti lapkričio 27 d., paskelbimui.

Pagal šią versiją, prezidentas Embaló planavo paskirti naują prezidentą ir laikinąjį ministrą pirmininką, po to paskelbti naujus rinkimus, kuriuose jis vėl galėtų dalyvauti. Grupė tvirtino, kad Embaló pareiškimai tarptautinei žiniasklaidai yra šio plano dalis.

 Tarptautinė reakcija 

 Afrikos organizacijos 
Afrikos Sąjunga: Afrikos Sąjungos komisijos pirmininkas Mahmoud Ali Youssouf griežtai pasmerkė perversmą ir pareikalavo nedelsiant ir besąlygiškai paleisti prezidentą Embaló ir visus suimtus pareigūnus. Jis pabrėžė Afrikos Sąjungos „nulinę toleranciją" nekonstituciniams valdžios pasikeitimams.

ECOWAS (Vakarų Afrikos valstybių ekonominė bendrija): Kartu su Afrikos Sąjunga ECOWAS stebėtojai išreiškė susirūpinimą dėl karinio perėmimo. Bendrame pareiškime sakoma: „Apgailestaujame dėl šio akivaizdžaus bandymo sutrikdyti demokratinį procesą" ir paprašė abiejų organizacijų „imtis būtinų priemonių konstitucinei tvarkai atkurti".

 Tarptautinės organizacijos 
Jungtinės Tautos: JT generalinis sekretorius António Guterres „su dideliu susirūpinimu" stebėjo situaciją Bisau Gvinėjoje ir paragino „visus nacionalinius suinteresuotus subjektus Bisau Gvinėjoje būti susilaikius ir gerbti teisinę valstybę".

 Šalys 
 (buvusi kolonijinė galia): Paragino „visas dalyvaujančias šalis susilaikyti nuo bet kokios institucinės ar pilietinės prievartos" ir „atkurti įprastą institucijų funkcionavimą, kad būtų baigtas balsų skaičiavimas ir paskelbti rinkimų rezultatai".
: Smerkė perversmą ir pareikalavo nedelsiant atkurti konstitucinę tvarką. Vyriausybė patvirtino, kad imasi priemonių užtikrinti buvusio prezidento Goodlucko Jonathano, kuris Bisau Gvinėjoje buvo kaip rinkimų stebėtojas, saugumą.
: Pasmerkė nekonstitucinį valdžios perėmimą ir paragino nedelsiant atkurti teisėtą civilinę vyriausybę bei užbaigti rinkimų procesą.

 Pasekmės 
Perversmas įvyko likus vienai dienai iki oficialių rinkimų rezultatų paskelbimo. Dėl to rezultatai taip ir nebuvo oficialiai paskelbti. Sostinė Bisau lapkričio 27 d. verslai ir bankai buvo uždaryti.

Prezidento Embaló buvimo vieta po perversmo išliko nežinoma.

 Taip pat skaitykite 
 2022 m. nepavykęs perversmas Bisau Gvinėjoje

 Išnašos 

Kategorija:Bisau Gvinėjos istorija
Kategorija:Valstybės perversmai
Kategorija:2025 metai