Lietuvos pasaulio paveldo vertybės

Lietuvos pasaulio paveldo vertybės – į UNESCO sąrašą įrašytos materialaus ir nematerialaus paveldo vertybės Lietuvoje. Lietuva prie 1972 m. Pasaulio kultūros ir gamtos paveldo apsaugos konvencijos prisijungė 1992 m.

Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacija (UNESCO) į Pasaulio paveldo sąrašą įtraukia vertybes, turinčias išskirtinę visuotinę vertę kultūros ar gamtos paveldui, kurias teikia 1972 m. UNESCO Pasaulio paveldo konvenciją pasirašiusios valstybės. Kultūros paveldą sudaro architektūros statiniai, jų grupės, archeologinės vietovės, kultūriniai kraštovaizdžiai, gamtos paveldą – gamtos rezervatai, nykstančių gyvūnų ir augalų rūšių buveinės.

2025 m. duomenimis, UNESCO Pasaulio paveldo sąraše yra 5 Lietuvos paveldo vertybės (visos kultūros). Į Pasaulio paveldo sąrašą įrašyta: Vilniaus istorinis centras (1994), Kuršių nerija (2000, kartu su Rusija), Kernavės archeologinė vietovė (2004), Struvės geodezinis lankas (2005, kartu su dar 9 valstybėmis), Kauno modernizmo architektūra (2023).

Į Žodinio ir nematerialaus žmonijos kultūros paveldo sąrašą įtraukta: Lietuvos  dainų ir šokių švenčių tradicija ir simbolika (2003, kartu su Estija ir Latvija), lietuvių kryždirbystė ir kryžių simbolika (2008), sutartinės (2010), šiaudinių sodų gamyba (2023).

2004–2006 m. Lietuva buvo Pasaulio paveldo komiteto nare.

 Pasaulio paveldo vertybės 
Į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą įrašomi objektai turi atitikti bent vieną iš dešimties nustatytų vertės kriterijų. Kriterijai nuo i iki vi skirti kultūros paveldui, o nuo vii iki x – gamtos paveldui.

 Vertybė Vaizdas Vieta Data Įrašas AprašymasVilniaus istorinis centras150pxVilnius1994 541; ii, iv (kultūros) Nuo XIII a. iki XVIII a. pabaigos Vilnius buvo politinis Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės centras. Istorinį centrą sudaro Vilniaus pilių kompleksas (trys pilys – Aukštutinė, Žemutinė ir Kreivoji – kurių pirmoji buvo pastatyta apie 1000 m.) ir viduramžiais gynybine siena apsupta teritorija. Išliko viduramžiais susiklostęs spindulinis gatvių tinklo planas. Nepaisant puldinėjimų ir dalinio sunaikinimo, miestas išsaugojo daug gotikos, renesanso, baroko ir klasicizmo stilių pastatų. Istoriniai objektai apima Katedros aikštę, rotušę ir Vilniaus universiteto kompleksą.Kuršių nerija*150pxNeringa ir Klaipėdos rajonas2000 994; v (kultūros)  Kuršių nerija – 98 km ilgio smėlio kopų pusiasalis (nerija), skiriantis Kuršių marias nuo Baltijos jūros. Pirmieji gyventojai apsigyveno priešistoriniais laikais. XVII ir XVIII a. iškirtus miškus kopos pasislinko marių link ir smėlis užpustė kai kurias senąsias gyvenvietes. XIX a. pradžioje prasidėję kopų želdinimo ir sutvirtinimo darbai tęsiasi iki šiol. Laikui bėgant kai kurios senosios žvejų gyvenvietės atsigavo ir tapo kurortais su švyturiais, prieplaukomis, bažnyčiomis, mokyklomis ir vilomis. Ši teritorija taip pat svarbi dėl savo smėlio floros ir faunos bei kaip paukščių migracijos kelias. Šiaurinė nerijos dalis priklauso Lietuvai, pietinė dalis – Rusijos Kaliningrado sričiai.Kernavės archeologinė vietovė150px Širvintų rajonas2004 1137; iii, iv (kultūros)  Kernavės archeologinė vietovė – išskirtinis liudijimas apie gyvenviečių raidą šiame regione maždaug 10 000 m. laikotarpiu. Pirmieji gyventojai Kernavės apylinkėse apsigyveno paleolito laikotarpiu – IX–VIII tūkstantmetyje pr. m. e. Vietovės 194,4 ha teritorijoje yra kelių skirtingų laikotarpių archeologinių radinių sluoksnių. Labiausiai žinomos liekanos iš viduramžių, XIII a., kai Kernavė buvo svarbus feodalinis miestas. Jis turėjo didelę gynybinių įtvirtinimų sistemą, kurios dalys (penki piliakalniai) matomos iki šiol. 1365 m. miestą nusiaubė Kryžiuočių ordinas, tačiau žmonės šioje teritorijoje gyvena iki šių laikų. 1989 m. įsteigtas kultūrinis rezervatas.Struvės geodezinis lankas*150px  Gireišiai, Meškonys, Paliepiukai2005 1187; ii, iii, vi (kultūros) Struvės geodezinis lankas – trianguliacijos grandinė, besidriekianti apie 2820 km nuo Hamerfesto (Šiaurės Norvegija) iki Juodosios jūros. Punktai buvo nustatyti astronomo Frydricho Georgo Vilhelmo fon Struvės atliktų matavimų metu, kuris pirmasis tiksliai išmatavo dienovidinio lanko ilgį, padėjusį nustatyti Žemės dydį ir formą. Iš pradžių grandinėje buvo 265 punktai. Į Pasaulio paveldo sąrašą įtraukti 34 punktai dešimtyje valstybių (Norvegija, Švedija, Suomija, Rusija, Estija, Latvija, Lietuva, Baltarusija, Moldova, Ukraina), iš kurių 3 yra Lietuvoje: Gireišių, Meškonių ir Paliepukų. Modernistinis Kaunas: optimizmo architektūra 1919–1939 m.150px Kaunas2023 1661; iv (kultūros) Tarpukariu istorinę Lietuvos sostinę Vilnių okupavus Lenkijai, Kaunas tapo valstybės laikinąja sostine. Tai paskatino statybos bumą, nes reikėjo pastatyti visą naujai valstybei būtiną infrastruktūrą. Architektūros stilius derino nacionalines tradicijas ir šiuolaikines užsienio įtakas, taip suformuodamas vietinę modernizmo mokyklą. Iki šiol išlikę daugiau kaip 6000 tarpukario pastatų, tarp jų – Kristaus Prisikėlimo bazilika, Centrinio pašto rūmai, Lietuvos banko pastatas, „Pienocentro“ rūmai ir Karininkų ramovė.

 Preliminarus sąrašas 
Be įrašytų į Pasaulio paveldo sąrašą vertybių, valstybės gali sudaryti preliminarų objektų, kuriuos jos gali siūlyti įtraukti, sąrašą. Į Pasaulio paveldo sąrašą įrašomos tik tos vertybės, kurios anksčiau buvo preliminariame sąraše. Lietuva savo preliminariame sąraše turi vieną objektą.

 Objektas Vaizdas Vieta Data UNESCO kriterijai Aprašymas Trakų istorinis nacionalinis parkas 150px Trakai  2003 (mišrus) Trakų istorinį nacionalinį parką sudaro kultūrinis kraštovaizdis su miškais, ežerais, moreninėmis kalvomis (susidariusiomis po paskutinio ledynmečio) ir žemės ūkio plotais. Šiose buveinėse gyvena keletas retų augalų ir gyvūnų rūšių. Žmonės šioje teritorijoje gyvena nuo IV tūkstantmečio pr. m. e. Trakų miestas pirmą kartą paminėtas XIV a. Gynybai buvo pastatytos dvi pilys: gerai išsilaikiusi Trakų salos pilis ir Trakų pusiasalio pilis. XV a. Trakams suteikta Magdeburgo teisė. Tai buvo daugiakultūris miestas, kuriame gyveno karaimų, totorių, lietuvių, rusų, žydų ir lenkų bendruomenės.

 Susiję straipsniai 
 Kultūros vertybių registras
 Pasaulio paveldo sąrašas

 Šaltiniai 


Kategorija:Lietuvos saugomos teritorijos