Kopijavimo prekyba

Kopijavimo prekyba (Copy Trading) leidžia finansų rinkų dalyviams automatiškai kopijuoti kitų, jų pasirinkimu pasirinktų, investuotojų atidarytas ir valdomas pozicijas.

 Veikimo mechanizmas 
Skirtingai nei veidrodinė prekyba, kuri leidžia kopijuoti konkrečias prekybos strategijas, kopijavimo prekyba susieja dalį kopijuojančio prekiautojo lėšų su kopijuojamo investuotojo sąskaitaMirror trading in Investopedia. Visi vėliau kopijuojamo investuotojo atliekami veiksmai, tokie kaip pozicijos atidarymas, nuostolių stabdymo ar pelnų fiksavimo pavedimų priskyrimas, ar pozicijos uždarymas yra automatiškai vykdomi ir kopijuojančio prekiautojo sąskaitoje, proporcingai paskirtai kopijavimo prekybai skirtų lėšų daliai.
Kopijuojantis prekiautojas dažniausiai turi galimybę atjungti kopijuojamas pozicijas ir valdyti jas savarankiškai. Taip pat galima visiškai nutraukti kopijavimo ryšį, tokiu atveju visos kopijuojamos pozicijos yra uždaromos pagal esamą rinkos kainą. Kopijuojami investuotojai, dar vadinami lyderiais arba signalų teikėjais, dažnai gauna atlygį, pavyzdžiui, fiksuotą mėnesinį prenumeratos mokestį iš prekiautojo (signalų sekėjo), siekiančio kopijuoti jų sandorius . Be to, populiarūs investuotojai gali gauti iki 100 % prekybos apyvartos premija už savo asmeninius sandorius. Tokios skatinimo schemos motyvuoja prekiautojus leisti kitiems stebėti ir kopijuoti jų sandorius, užuot prekiaujant privačiai.
Kopijavimo prekyba paskatino naujo tipo investicinių portfelių vystymą, kuriuos kai kurie sektoriaus ekspertai vadina „žmonių portfeliais“  arba „signalų portfeliais“, pasiskolindami terminologiją iš populiarios MetaQuotes signalų platformos. Skirtingai nei tradiciniai investiciniai portfeliai, šie yra pagrįsti investavimu į kitus investuotojus, o ne į rinkos instrumentus.
Nors signalų sekėjai neperveda kapitalo tiesiai į signalų teikėjų sąskaitas, pastarieji faktiškai veikia kaip portfelių valdytojai, nes turi netiesioginę kontrolę daliai sekėjų kapitalo. Todėl socialinės prekybos tinklai sukuria inovatyvų deleguoto portfelio valdymo modelį.

 Istorija 
Iš pradžių kai kurie prekiautojai perduodavo savo ketinimus atidaryti ar uždaryti konkrečius sandorius tam tikrais lygiais savo sekėjams naujienlaiškių pagalba. Vėliau atsirado pirmieji prekybos kambariai, veikiantys tuo pačiu principu. Prekiautojas paskelbdavo apie sandorio vykdymą virtualiame kambaryje (vietoj el. pašto), o sekėjai galėdavo tai perskaityti ir atkartoti sandorį. Vystantis pokalbių kambariams, kiti prekiautojai taip pat galėjo komentuoti ar užduoti klausimus internetu, kas reikalavo nuolatinio buvimo prie ekrano ir dažnai papildomo mokesčio už platformos naudojimą. 
Tokiu lygiu kai kurie prekiautojai suprato, kokią naudą galėtų duoti automatinės replikacijos sistema, jeigu ji būtų sukurta. Apie 2005 m. iš automatizuotos prekybos (dar žinomos kaip algoritminė prekyba) pradėjo vystytis kopijavimo prekyba (copy trading) ir veidrodinė prekyba (mirror trading) . Tai buvo automatinė prekybos sistema, kur prekiautojai dalinosi savo prekybos istorija, kurią kiti galėjo sekti. Viena pirmųjų tokią sistemą pasiūliusių įmonių buvo Tradency, 2005 m. pristatžiusi savo „Mirror Trader“ platformą. Prekiautojai galėjo įkelti savo prekybos strategiją į sistemą, kur buvo matomi strategijos rezultatai. Kiti vartotojai galėjo pasirinkti automatiškai atkartoti visus sandorius pagal tą strategiją.
Netrukus buvo sukurtos galimybės kai kuriomis sąlygomis tiesiogiai prijungti savo asmeninę prekybos sąskaitą prie platformos, tad kiekvienas atliktas veiksmas buvo įrašomas ir prieinamas kitiems vartotojams be būtinybės pateikti pačios strategijos.
Nuo 2010 m. ši funkcija tapo vis populiaresnė tarp internetinių finansinių brokerių, nes suteikė galimybę mažiau patyrusiems prekiautojams pasinaudoti sėkmingų investuotojų sprendimais.
Dauguma sandorių vyksta labai likvidžiose rinkose, tokiose kaip valiutų rinkos (forex). Vis dėlto, valiutų kopijavimo prekyba susidūrė su sukčiavimu, todėl reguliuotojai ėmėsi veiksmų siekdami išvalyti šią industriją. Dėl to daugelis brokerių nutraukė savo kopijavimo prekybos paslaugas, pvz., FxPro 2017 m. uždarė savo SuperTrader paslaugą.
2012 m. eToro užregistravo savo CopyTrader sistemos prekės ženklą. Ši platforma apjungia atstovus iš daugiau nei 140 šalių ir turi daugiau nei 135 000 patvirtintų prekiautojų, kuriuos galima kopijuoti.

 Tyrimai 
2012 m. Masačusetso technologijos institutas (MIT) finansavo dr. Yaniv Altshuler vadovaujamą tyrimą,  kuris parodė, kad prekiautojai socialinėje investavimo platformoje eToro, kurie pasinaudojo „valdomu kopijavimu“ (t. y. kopijavo siūlomą investuotoją), uždirbo 6–10 % daugiau nei tie, kurie prekiavo rankiniu būdu, ir 4 % daugiau nei tie, kurie kopijavo atsitiktinai pasirinktus investuotojus.
Nuo 2013 m. dr. Altshuler bendradarbiauja su MIT profesoriumi Alexu „Sandy“ Pentlandu, siekdamas sukurti tvarią socialinės prekybos sistemą, kuri padėtų tiksliau išnaudoti kopijavimo prekybos privalumus. Tyrime taip pat nustatyta, kad dažniausiai kopijuojami investuotojai dažnai (bet ne visada) yra efektyviausi.
Imitacija apskritai atlieka reikšmingą vaidmenį ir tradiciniuose investiciniuose sprendimuose.  2014 m. Mauro Martino iš IBM Watson Research Center kartu su Altshuleriu, Yang-Yu Liu, Jose C. Nacher ir Tomoshiro Ochiai atliko finansinės prekybos tyrimą, kuris parodė, kad kopijuoti sandoriai dažniau duoda teigiamą grąžą nei įprasti sandoriai, tačiau sėkmingų kopijuotų sandorių investicijų grąža yra mažesnė nei įprastų sėkmingų sandorių.
2018 m. prof. Matthias Pelster iš Paderborno universiteto ir Annette Hofmann iš Šv. Jono universiteto nustatė, kad nuostoliai dažniausiai būna didesni kopijuojamuose sandoriuose, kai rinka krenta. Jie taip pat pastebėjo, kad investuotojai, kuriuos kopijuoja kiti, yra labiau linkę kentėti nuo „dispozicijos efekto“ (kai nuostolingi sandoriai laikomi per ilgai, o pelningi uždaromi per greitai).
2019 m. Gortner ir van der Weele eksperimentavo su Arrow-Debreu vertybiniais popieriais ir jų dvigubais aukcionais, analizuodami situacijas su ir be galimybės matyti kitų prekiautojų duomenis. Jie padarė išvadą, kad matydami kitų prekiautojų portfelius, dalyviai linkę pirkti mažiau rizikingus portfelius. Tačiau kai prekiautojai vertinami pagal rezultatus, šis poveikis išnyksta.
Vis dėlto kopijavimo prekyba gali turėti ir neigiamą poveikį investuotojams. Neseniai atliktas eksperimentinis tyrimas rodo, kad vien pateikiant informaciją apie kitų sėkmę gali padidėti rizikos prisiėmimo lygis. Rizikos padidėjimas dar labiau išauga, kai dalyviams suteikiama galimybė tiesiogiai kopijuoti kitus. Iš šios perspektyvos žiūrint, kopijavimo prekyba gali skatinti pernelyg didelį rizikavimą.
 Reguliavimas 
JK Finansų priežiūros institucija (FCA) laikosi Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (ESMA) požiūrio, išdėstyto MiFID DUK: Investuotojų apsauga ir tarpininkai (9 klausimas), kaip kopijavimo ir veidrodinės prekybos veiklos laikytinos pagal MiFID direktyvą. Jos vertinamos kaip automatizuotas prekybos signalų vykdymas, kai sąskaitos savininkas pats nedalyvauja sprendimų priėmime. Tai reiškia, kad taikomi įprasti reguliavimo reikalavimai įgaliotai  turto valdymo veiklai. 
2014m. Jungtinės Karalystės FCA išreiškė susirūpinimą dėl kopijavimo prekybos, nes jų manymu, daugelis tokią paslaugą teikiančių įmonių iš esmės veikia kaip nereguliuojami investicijų valdytojai. Todėl FCA išsiuntė laiškus toms įmonėms, kurios teikia kopijavimo prekybos paslaugas, informuodama apie ketinimą klasifikuoti jas kaip portfelių arba investicijų valdytojas.

 Naudojami metodai 
Skirtingos kopijavimo prekybos platformos taiko skirtingą prekybos logiką. Tai dažniausiai pasireiškia skirtingai pvz.:
minimaliais kopijavimo sumų reikalavimais,
minimalia kopijuojamo sandorio suma,
pinigų įnešimo/išėmimo tvarkos atvaizdavimu tarp kopijuojančio ir kopijuojamo investuotojo sąskaitų.
Visi sandoriai vykdomi proporcingai investuotojo biudžetui – pavyzdžiui, jei kopijuojamas investuotojas paskiria 1 % savo portfelio tam tikram sandoriui, kopijuojantys investuotojai taip pat paskiria 1 % savo portfelio.
Kai kurios platformos taip pat leidžia investuotojams nustatyti Stop Loss (nuostolio stabdymo) ribas visam kopijavimo santykiui, taip suteikdamos galimybę valdyti riziką individualaus kopijuojamo investuotojo atžvilgiu Copy Trading Guide.
Pagrindinis veiksnys, kuris skatina investuotojus kopijuoti kitų finansinius sprendimus, yra jų pačių rizikos vengimo lygis. Kuo žemesnė rizikos tolerancija – tuo didesnė tikimybė, kad žmogus pasirinks kopijuoti.

 Palyginimas su socialine prekyba 
Dauguma finansinės prekybos platformų siūlo kopijavimo prekybą kaip didesnės socialinės prekybos sistemos dalį.
Socialinė prekyba dažniausiai apima:
galimybę bendrauti su kitais investuotojais (komentarai, „patinka“, nuorodų dalijimasis ir pan.);
prieigą prie kitų investuotojų veiklos statistikos, leidžiančios pasirinkti tinkamus kopijavimo kandidatus.

 Šaltiniai 

Kategorija:finansavimas