Tintelių Molotovo linijos bunkeriai

Tintelių Molotovo linijos bunkeriai – Sovietų Sąjungos fortifikacinės linijos atspariosios ugniavietės Tintelių kaimo pietinėje dalyje, Burkštino upelio dešiniajame krante.

 Istorija 

Bunkeriai (atspariosios ugniavietės) statyti 1941 m. Jie pateko į Molotovo linijos Telšių įtvirtinimų rajoną. Iš viso Tinteliuose buvo pastatyti 5 bunkeriai: 4 pietinėje kaimo dalyje palei Burkštino upelį ir 1 šiaurinėje dalyje (šis bunkeris dabar patenka į Kurmaičių teritoriją).

Jiems statybines medžiagas (akmenis, metalą, cementą) okupacinės karinės valdžios nurodymu į paskirties punktus savo vežimais vežė vietos valstiečiai. Paskirties punktuose akmenys buvo skaldomi ir mechaniniais agregatais trupinami („malami“), ruošiama akmenų skalda. Statybą vykdė raudonarmiečiai ir samdos būdu darbams atvaryti apylinkės vyrai, prižiūrimi karo inžinerijos specialistų ir enkagebistų.Antanas Juozapas Viluckas. Okupacijų metai ir rezistencinis judėjimas. Rezistentų atminties įamžinimas. – Kartena. 25-oji serijos „Lietuvos valsčiai“ monografija. – Vilnius, 2012. – P. 276–278

Molotovo linijos Telšių įtvirtinimų rajono Tintelių atsparos punkto karinių įtvirtinimų paskirtis – sulaikyti nacistinės Vokietijos kariuomenės puolimą geležinkeliu Kretinga–Kužiai, keliais Kretinga–Salantai ir Kretinga–Darbėnai bei persikėlimą per Burkštino upelį. Šie fortifikaciniai įrenginiai nebuvo užbaigti, todėl karo su Vokietija pradžioje nepanaudoti.Julius Kanarskas. Kaimas prie Burkštino ir Akmenos santakos. – Pajūrio naujienos. – 2025 m. kovo 28 d.

 Gynybiniai įtvirtinimai 

Visi Tinteliuose išlikę keturi bunkeriai. Tai kapitališkai įrengti pavieniai gelžbetoniniai fortifikaciniai antžeminiai statiniai, iš dalies įgilinti į žemę, skirti ilgalaikei gynybai. Gelžbetoninės 1–2 m storio sienos turėjo apsaugoti įgulą nuo priešo šaulių ginklų ir artilerijos ugnies, o jose įrengtos ambrazūros leido apšaudyti puolantį priešą kulkosvaidžių ugnimi.

Pirmasis bunkeris stūkso kaimo pietiniame pakraštyje, Burkštino dešiniojo kranto aukštumoje. Trys jo ambrazūros nukreiptos į šiaurės vakarus, link Akmenos ir krašto kelio , o viena dengia šiaurės vakarinėje sienoje esantį įėjimą.

Antrasis bunkeris yra apie 400  m į rytus-šiaurės rytus nuo pirmojo, kaimo pietrytiniame pakraštyje, Burkštino dešiniojo kranto aukštumoje. Trys jo šaudymo angos nukreiptos į rytus-pietryčius, link kitapus Burkštino esančio Kužių–Kretingos geležinkelio ir Kretingos–Salantų kelio (2303). Ketvirtoji, šiaurinė ambrazūra turėjo saugoti įėjimą į bunkerį ir kelią į Padvarius.

Trečiasis bunkeris yra 140  m į pietus nuo antrojo, Burkštino šlaite. Tai mažiausia, vienos ambrazūros atsparioji ugniavietė, skirta kontroliuoti upelio slėnio vakarinę dalį.

Ketvirtas bunkeris stūkso 70  m į pietus nuo trečiojo, Burkštino slėnio terasoje. Jo ambrazūros nukreiptos į rytus ir skirtos kontroliuoti slėnio rytinę dalį ir upelį kirtusį kelią į Klibius.Julius Kanarskas. Tinteliai. Kaimo istorijos ir kultūros paveldo apžvalga. – Kretingos muziejus. – 2025 m. vasario 6 d. – kovo 20 d. – Kretingos muziejaus mokslinis archyvas. – L. 24–27

Molotovo linijos Tintelių punkto bunkeriai (atspariosios ugniavietės, dotai) – saugotini kultūros paveldo objektai, turintys karinį, inžinerinį ir istorinį vertingųjų savybių pobūdį. Didžiausi pirmieji du bunkeriai stovi apleisti, o kiti du patenka į privatų Algimanto Šoblinsko Darbiečių parką ir yra pritaikyti poilsiui ir rekreacijai. 

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 Kaimas prie Burkštino ir Akmenos santakos. – Pajūrio naujienos. – 2025 m. kovo 28 d.

Kategorija:Kretingos rajono paveldas
Kategorija:Antrasis pasaulinis karas
Kategorija:Fortifikacija Lietuvoje