Griežės mūšis (1264)

Griezės mūšis – 1264 m. įvykęs kuršių ir Vokiečių (Livonijos) ordino mūšis, vienos kuršių sukilimo kautynių. Mūšis įvyko sukilimui numalšinimui surengto riterių žygio metu, kuris vyko tuo pat metu kaip ir didele nesėkme pasibaigęs ordino žygis į Žemgalą. Mūšis įvyko prie Griežės pilies (, ), Varduvos upės dešiniajame krante, netoli jos santakos su Venta, šalia dabartinės Lietuvos ir Latvijos sienos.

Žygio priežastis ir sąlyga buvo Vaišalgos pažadas atkurti sąjungą su Livonijos ordinu, jeigu šis padės jam nugalėti jo tėvo Mindaugo nužudymo organizatorių – žemaičių valdovą Treniotą, kuris po 1263 m. rugsėjo 12 d. perversmo buvo perėmęs valdžią Lietuvoje.

 Mūšio aprašymas Eiliuotojoje kronikoje 

Mūšis trumpai aprašytas Livonijos eiliutojoje kronikoje. Po to, kai Livonijos ordino magistras iš Vaišelgos pasiuntinių gavo žinią, kad kuršiai iš Griežės pilies rengiasi pulti Kuldygą, jis sutelkė 550 raitelių kariuomenę iš įvairių jam pavaldžių komtūrijų. Kuršo karo keliu, pajūriu jis išsiuntė raitiją į Kuldygą, kur prie jų prisijungė ten buvę konvento riteriai, karo tarnai ir lojalūs kuršių kariai.

Kuršių palydovai vedė kariuomenę pro brūzgynus į Griezės pilį, kuri buvo toje Ceklio žemės dalyje, kuri po 1253 m. kuršių žemių padalijimo atiteko Kuršo vyskupo kapitulai ir nuo sukilimo pradžios buvo atgavusi nepriklausomybę. Kai įsibrovėliai ankstų rytą priartėjo prie Griezės pilies, jos kariai, nieko neįtardami, rengėsi žygiui į Kuldīgą. Kryžiuočiai įsiveržė į pilį ir nukovė daug jos gynėjų. Įsibrovėliai surinko grobį ir padegė pilį. „Jie išsivarė su savimi vyrus, moteris, tarnaites ir įvairius rakandus, taip pat arklius, veršius ir galvijus, viską, kas vertinga.“

 Išnašos 

Kategorija:Livonijos ordino mūšiai
Kategorija:Kuršių mūšiai
Kategorija:Mūšiai Lietuvos teritorijoje
Kategorija:1264 metai