Krišjānis Valdemārs

Krišjanis Valdemaras (; 1825 m. gruodžio 2 d. Vecjunkuriai, dab. Valdgalės valsčius, Latvija – 1891 m. gruodžio 7 d. Maskva, Rusija) – latvių visuomenės veikėjas, publicistas, tautosakininkas, leidėjas, ekonomistas, pirmojo Latvijos tautinio atgimimo dvasinis lyderis ir jaunalatvių judėjimo veikėjas. Latvius ragino šviestis, plėtoti verslą, siekti ekonominio ir kultūrinio savarankiškumo. Rinko ir skelbė latvių tautosaką.

 Biografija 

Valdemaras augo liuteronų kuratoriaus šeimoje. Baigė vietinę parapinę mokyklą. Dirbo mokytoju Sasmakoje (dabar Valdemarpilis). Vėliau dirbo sekretoriumi Rundalės ir Eduolės valsčiuose.

1854 m. baigė gimnaziją Liepojoje ir pradėjo studijas Tartu universitete. Pagrindinis jo studijų dalykas ir pomėgis buvo ekonomika. Studijuodamas pagarsėjo pirmuoju viešu pareiškimu apie latvių tautos tapatybę. Prie savo durų jis priklijavo vizitinę kortelę su užrašu „C. Woldemar stud. cam. Latweetis“. Tuo metu buvo beveik negirdėta, kad išsilavinęs žmogus save vadintų latviu. Išsilavinimas reiškė germanizaciją, o Valdemaro poelgis skatino latvių nacionalizmą. Kartu su Juriu Alunanu jis vadovavo latvių studentų susibūrimams Tartu, propagavo folkloro studijas.

Baigęs studijas 1858 m., jis persikėlė į Sankt Peterburgą, dirbo Finansų ministerijos raštininku. Taip pat buvo vietinio vokiečių kalba leidžiamo laikraščio „St. Petersburgische Zeitung“ korespondentas. 1862 m. jis tapo laikraščio „Pēterburgas Avīzes“, kuris iki tol buvo radikaliausias latvių leidinys, redaktoriumi ir pagrindiniu leidėju. Jis griežtai priešinosi Baltijos vokiečių valdžiai ir feodalizmo likučiams Baltijos provincijose. Laikraštis tapo pagrindine jaunalatvių idėjų platforma. Rusijos valdžia jį uždarė 1865 m.

Valdemaro pastangomis įsteigta keliolika jūreivystės mokyklų (1891 m. – ir Šventojoje). 1864 m. padėjo įkurti pirmąją Latvijos jūreivystės mokyklą Ainažiuose, siekdamas latviams gerovės. Jos atidarymo metu jis ištarė garsiąją frazę: „Brauciet, latvji, jūriņā, krājiet zeltu pūriņā!“ (Latviai, plaukiokite jūra, kaupkite auksą kraityje). Per ateinančius metus Latvijos pakrantės miestuose buvo įkurta ir kitų jūreivystės mokyklų. Tai turėjo didelę įtaką vietos ekonomikai ir kultūrai, nes šimtai Latvijos valstiečių sūnų turėjo galimybę nemokamai įgyti išsilavinimą ir tapti kapitonais arba vairininkais. Tai lėmė „Jūreivių amžiaus“ pradžią Latvijoje, nes pakrantės miestuose ir kaimuose prasidėjo aktyvi laivų statyba. Čia pastatyti, latvių valdomi laivai ir įgulos tapo pirmuoju nacionaliniu prekybos laivynu, kuris dalyvavo ir transatlantinėse kelionėse.

Vėlesniame gyvenime Valdemaras daugiausia polemizavo su Baltijos vokiečiais, populiarino jūreivystę,Lūšis, K., Šimanis, G. Krišjanas Valdemaras ir jo nacionalinės jūreivystės išvystymo programa. „Mūsų jūra“, 1996-01 05, Nr. 1, p. 22. redagavo pirmąjį Latvijos karinio jūrų laivyno žodyną. 1879 m. išleido latvių-rusų-vokiečių kalbų žodyną.

Kiti svarbesni veikalai: 
 300 stāsti, smieklu stastiņi un miklas, 1853 m. (300 apsakymų, juokingų istorijų ir mįslių)
 Ueber die Heranziehung der Letten und Esten zum Seewesen, 1857 m. (Dėl latvių ir estų įtraukimo į jūreivystę)
 Baltische, namentlich livländische Bauernzustände, 1862 m. (Baltijos, daugiausia Lifliandijos, valstiečių padėtis)

 Atminimas 

1926 m., minint Valdemaro gimimo šimtąsias metines, Sasmakos miestas, kuriame jis kurį laiką gyveno ir dirbo, buvo pervadintas jo garbei ir iki šiol vadinamas Valdemarpiliu. Tarpukaryje Latvijoje jo vardu vadintas ledlaužis. Valdemaro portretas su laivais Dauguvoje buvo pavaizduotas ant 1928 m. išleisto 25 latų banknoto.

Rygos, kitų Latvijos miestų gatvės pavadintos jo vardu. Kolkos rage įrengti mediniai stulpai su Valdemaro nuotrauka, trumpa biografija ir Latvijos pakrantės žemėlapiu, kuriame pažymėtos jūreivystės mokyklos, įsteigtos jo siūlymu. Pastatyti paminklai Ainažiuose, Valdemarpilyje,  Ventspilyje.

 Galerija 

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 Krišjānis Valdemārs enciklopedija.lv

Kategorija:Latvijos ekonomistai
Kategorija:Latvijos rašytojai