Draghi ataskaita

Draghi ataskaita – 2024 m. parengta ataskaita apie Europos ekonominį konkurencingumą ir Europos Sąjungos ateitį. Ją parengė buvęs Europos Centrinio Banko (ECB) prezidentas ir buvęs Italijos ministras pirmininkas Mario Draghi. Tai buvo viena iš dviejų 2024 m. plačiai lauktų ataskaitų apie ES reformas, kartu su Enrico Letta parengta ataskaita apie ES vidaus rinką.

Dalis Draghi ataskaitos pasiūlymų jau buvo perimta Europos Komisijos pirmininkės Ursulos von der Leyen ir įtraukta į jos antrosios Europos Komisijos (2024–2029 m.) darbo programą.

2025 m. lapkritį Christine Lagarde pritarė ataskaitoje išdėstytiems nacionalinės ekonomikos reformos aspektamsFrancesco Canepa, Balazs Koranyi, ed. Gareth Jones: Top ECB officials urge EU to remove internal barriers amid Trump tariffs (Reuters, 21 November 2025).

 Turinys 
 Konkurencingumas 
Draghi ataskaitoje raginama ES skatinti didesnes investicijas siekiant padidinti Europos produktyvumą. Siūloma peržiūrėti bankų ir institucinių investuotojų prudencines taisykles, kad būtų sudarytos sąlygos rizikingesnėms investicijoms. Draghi perspėjo, kad jei ES nepasivys savo konkurentų, jos laukia „lėta agonija“. Jis teigė, kad ES „reikia daug labiau koordinuotos pramonės politikos, greitesnių sprendimų ir masinių investicijų, jei ji nori ekonomiškai neatsilikti nuo tokių varžovų kaip Jungtinės Valstijos ir Kinija“ . Tikėtasi, kad ataskaita turės įtakos transatlantiniams santykiams ateinančiais metais.

 ES biudžetas 
Ataskaitoje palaikomas bendras skolinimasis (euroobligacijos), tačiau šią idėją iš karto atmetė Ursula von der Leyen ir kelios valstybės narės.

 Energetikos sektorius 
Draghi ataskaitoje energetikos sektorius įvardijamas kaip prioritetinė sritis. Pabrėžiama būtinybė atnaujinti ir plėsti Europos elektros tinklus.

Ataskaitoje akcentuojamas tarpvalstybinio elektros valdymo (pajėgumų paskirstymo ir perkrovos valdymo) vystymas per elektros biržas ir perdavimo sistemos operatorius. Šių priemonių svarbą patvirtino 2025 m. Iberijos pusiasalio elektros tiekimo sutrikimas.

 Reakcijos 
Kai kurie analitikai ataskaitos laukė su dideliais lūkesčiais, tačiau pirminės ekspertų reakcijos buvo nevienareikšmės. Žurnalas „The Economist“ palygino ataskaitos mastą su 1948 m. Maršalo planu. „Chatham House“ analitikai pažymėjo, kad griežtos rekomendacijos gali būti neįgyvendintos dėl politinės lyderystės vakuumo ir skubos stokos ES lygiu.

Kritikai atkreipė dėmesį, kad rengiant ataskaitą nepakankamai atstovauti suinteresuotieji subjektai: Vidurio ir Rytų Europa, pilietinė visuomenė ir profesinės sąjungos. Dėl to ataskaita esą per daug orientuota į pagrindines Europos valstybes ir verslo interesus, o socialiniai ir ekologiniai iššūkiai nagrinėjami siauriau.

Prancūzų ekonomistas Thomas Piketty pasveikino Draghi ataskaitą kaip „judančią teisinga kryptimi“ ir turinčią „didžiulį nuopelną – paneigiančią fiskalinio griežtumo dogmą“. Italų ekonomistė Lucrezia Reichlin rašė, kad, Draghi nuomone, iššūkiai, su kuriais susiduria Europa, yra „egzistencinio pobūdžio“.

 Draghi stebėsenos iniciatyva 
2025 m. rugsėjį, praėjus metams po ataskaitos paskelbimo, Briuselyje įsikūrusi Europos politikos inovacijų taryba (EPIC) pristatė „Draghi stebėsenos ir įgyvendinimo indeksą“, skirtą vertinti, kiek ES įgyvendino ataskaitos rekomendacijas. 

Pirmasis auditas parodė, kad iš 383 rekomendacijų visiškai įgyvendintos tik 43 (11,2 %), 77 (20,1 %) – iš dalies, 176 (46,0 %) – dar vykdomos, o 87 (22,7 %) – visai nepradėtos. Tai rodo, kad per pirmuosius metus ES įgyvendino tik apie trečdalį Draghi darbotvarkės.

Pažanga buvo netolygi: didžiausia – transporto ir kritinių žaliavų srityse, o tokiose srityse kaip švariosios technologijos, skaitmenizacija ir energetika pažanga buvo minimali. EPIC vykdomasis direktorius Antonios Nestoras teigė, kad šie rezultatai atskleidžia Europos atsilikimą ateities technologijų srityje, kritikuodamas ES dėl perteklinės biurokratijos ir reguliacinių labirintų kūrimo.

 Konferencija „Vieneri metai po Draghi ataskaitos“ 
2025 m. rugsėjį vykusioje konferencijoje Mario Draghi pats išreiškė pesimizmą, teigdamas, kad visi ataskaitoje nurodyti iššūkiai dar labiau paaštrėjo. Ursula von der Leyen pabrėžė ES konkurencingumo darbotvarkę, teigdama, kad Draghi ataskaitai pritarė visos valstybės narės ir Europos Parlamentas. Ji apgailestavo dėl Tarptautinio valiutos fondo analizės, rodančios, kad vidaus kliūtys ES vidaus rinkoje prilygsta 45 % tarifui prekėms ir 110 % tarifui paslaugoms. Europos Komisija siekia vidaus rinkos užbaigimo iki 2028 m.

Draghi taip pat paragino laikinai pristabdyti ES dirbtinio intelekto reglamentavimą, siekiant įvertinti galimas rizikas, ir dar kartą pasisakė už „bendrą skolą bendriems projektams“.

 Šaltiniai 

Kategorija:Europos Sąjunga