2026 m. Izraelio ir Jungtinių Valstijų smūgiai Iranui

2026 m. Izraelio ir Jungtinių Valstijų smūgiai Iranui – 2026 m. vasario 28 d. prasidėjusi Izraelio ir JAV karinė operacija prieš Iraną, kurią Izraelio pareigūnai apibūdino kaip „prevencinį smūgį“ siekiant pašalinti grėsmes, susijusias su Irano branduoline ir balistinių raketų programomis.
Po pradinių smūgių Iranas paskelbė atsakomąją atakų bangą prieš Izraelį ir JAV objektus regione; tarptautinėje erdvėje įvyko skubūs diplomatiniai svarstymai, įskaitant JT Saugumo Tarybos posėdį.

 Priešistorė 
2026 m. vasarį JAV ir Iranas atnaujino derybas dėl branduolinės programos, tačiau Izraelis viešai siekė griežtesnių sąlygų (įskaitant infrastruktūros išmontavimą) ir ragino derybose įtraukti Irano raketų programos ribojimus.
2026 m. vasario 27 d. „Reuters“ skelbė apie TATENA (IAEA) konfidencialų pranešimą, kuriame agentūra ragino Iraną skubiai leisti inspektavimą ir atkreipė dėmesį į Isfahano kompleksą, kur, teigta, buvo laikomos iki 20 % ir 60 % prisodrinimo urano atsargos.

 Eiga 

 2026 m. vasario 28 d.: pradiniai smūgiai 
2026 m. vasario 28 d. Izraelis paskelbė pradėjęs smūgius Iranui; Izraelio gynybos ministras Izraelis Kacas teigė, kad tai – „prevencinė ataka“.
„Reuters“ pranešė, kad operacija buvo planuojama mėnesius, koordinuojant su Vašingtonu, o jos pradžios data buvo apsispręsta iš anksto.

Tą pačią dieną TATENA nurodė nematanti „radiologinio poveikio“ ženklų po smūgių ir ragino susilaikyti nuo veiksmų, galinčių kelti branduolinės saugos riziką regione.

Kai kurie žiniasklaidos šaltiniai šią kampaniją įvardijo anglišku pavadinimu Operation Epic Fury, tačiau operacijos pavadinimas skirtinguose šaltiniuose pateikiamas nevienodai.

 Irano atsakas regione 
Iranas paskelbė pradėjęs atsakomąją operaciją, kuri Irano pareiškimuose vadinta „Tikruoju pažadu 4“ (), nukreiptą prieš JAV objektus regione ir karinius taikinius Izraelyje.

 2026 m. kovo 1 d.: tolesnės atakos ir politinės pasekmės 
2026 m. kovo 1 d. „Reuters“ pranešė apie naują Izraelio smūgių bangą Teherane ir apie tai, kad Irano valstybinė žiniasklaida patvirtino aukščiausiojo lyderio Ali Chamenėjaus žūtį; taip pat skelbta apie laikiną pareigų perėmimo mechanizmą, kuriame dalyvavo Irano prezidentas Masudas Pezeškianas.
Tuo metu buvo pranešama ir apie žuvusiuosius bei sužeistuosius dėl Irano raketų ir dronų atakų Izraelyje bei Persijos įlankos valstybėse.

 Kibernetinė dimensija 
„Reuters“ duomenimis, smūgių fone fiksuotos kibernetinės atakos prieš Irano skaitmeninę infrastruktūrą (įskaitant įsilaužimus į svetaines ir programėles) bei ryškus interneto pasiekiamumo sumažėjimas Irane; ekspertai įspėjo apie galimą tolesnę Irano ir su Iranu siejamų grupių kibernetinę reakciją prieš JAV ir Izraelio taikinius.

 Tarptautinė reakcija 
JT Saugumo Taryboje sušauktame skubiame posėdyje JT generalinis sekretorius Antoniju Guterešas pasmerkė tiek JAV–Izraelio smūgius, tiek Irano atsakomąsias atakas ir ragino grįžti prie diplomatijos, perspėdamas dėl platesnio regioninio konflikto rizikos; JAV ir Izraelis savo veiksmus gynė kaip teisėtus, o Iranas juos pasmerkė.
„Reuters“ taip pat citavo kai kurių valstybių vadovų ir pareigūnų reakcijas bei raginimus deeskaluoti padėtį.

 Ekonominis ir logistikos poveikis 
Dėl eskalacijos buvo sutrikdytas regioninis susisiekimas ir laivyba. „Reuters“ skelbė, kad Persijos įlankoje ir prie Ormūzo sąsiaurio dešimtys ar šimtai laivų (įskaitant naftos ir SGD tanklaivius) sustojo ar nuleido inkarus, o dalis tanklaivių buvo apgadinti; tai didino rizikas energijos tiekimui ir draudimo kaštams.

 Taip pat skaityti 
 Operacija Ajax
 Izraelio–Irano karas
 2026 m. JAV smūgiai Venesueloje

 Šaltiniai 

Kategorija:2026 m. konfliktai
Kategorija:Arabų–Izraelio konfliktas
Kategorija:Irano konfliktai
Kategorija:JAV konfliktai