Čampanero-Pavagadho archeologinis parkas

Čampanero-Pavagadho archeologinis parkas (, ) – archeologinė vietovė šiaurės vakarų Indijoje, Gudžarate, Pančmahalio rajone, apima istorinį Čampanero miestą ir jo apylinkes. Pasaulio paveldo objektas nuo 2004 m. (plotas 13,29 km²).

Tai XV–XVI a. hinduistinės ir musulmoniškos valstybių Gudžarate sostinės archeologinė vietovė. Archeologiniame parke saugomi VIII–XIV a. kariniai įtvirtinimai, rūmai, šventyklos, gyvenamieji namai, žemės ūkio ir drėkinimo sistemos. Visas šis kultūrinis sluoksnis priderintas prie regiono kraštovaizdžio su aukštomis uolomis.

Vietovė buvo gyvenama jau eneolite, bet miestas įkurtas VIII a., valdant Čavdos dinastijos karaliui Vanaradžai Čavdai. XIII a. kraštą užkariavo Čauhanų dinastijos radžputai ir ant Pavagadho uolos įkūrė tvirtovę. 1484 m., užkariavęs radžputų žemes, tvirtovę užvaldė Gudžarato sultonas Machmudas Begada. Jam valdant, Gudžarato sultonato sostinė perkelta iš Ahmadabado į Čampanerą. Šis miestas gyvavo iki 1536 m.

Čampanero-Pavagadho vietovėje susilieja ankstesnė hinduistinė ir vėlesnė islamiška ikimugoliška architektūra. Lig šiol atkasta tik nedidelė dalis objektų.Champaner-Pavagadh Archaeological Park, unesco.org Svarbiausi objektai yra:
Pavagadhe
 Didžiosios Motinos Kali (Mahakalikos) šventykla (svarbus piligriminis objektas)
 miesto vartai
 Patai Ravalio rūmai
 Pavagadho tvirtovė su hindų ir džainų šventyklų liekanomis
Čampanere
 Didžioji (Džama) mečetė (1513 m.)
 Kevados mečetė (XV a.)
 miesto vartai
 tvirtovės sienos fragmentai
 Brangakmenio (naginos) mečetė (XV a.)
 Bavamano mečetė (XV a.)

 Šaltiniai 

Kategorija:Indijos archeologinės vietos
Kategorija:Gudžaratas