Faistas

Faistas (linijinis A raštas: 𐘂𐘚𐘄 Pa-i-to, mikėn. gr. 𐀞𐀂𐀵 Pa-i-to, ) – senosios Minojinės civilizacijos miestas ir valdovų rūmai. 2025 m. Faisto rūmai kartu su penkiais kitais rūmų kompleksais (Knosu, Malija, Zomintu, Zakru ir Kidonija) paskelbti UNESCO pasaulio paveldo objektu.Minoan Palatial Centres

 Geografija 
Faisto miestas buvo Kretos salos pietuose, 62 km. į pietus nuo dabartinio Herakliono. Jis buvo įsikūręs didžiausioje Kretos lygumoje Mesaroje (), esančioje į pietus nuo Idos kalno. Lyguma buvo labai tinkama žemdirbystei, iš čia buvo kasamas molis keramikai.Joseph W. Shaw, A Lm Ia Ceramic Kiln in South-Central Crete: Function and Pottery Production, 2001, ASCSA, 172 pages ISBN 0-87661-530-2

Toje pačioje lygumoje buvo ir kitos svarbios gyvenvietės: Agia Triada, Gortynė, Komas, Platanas, Apodulu ir kt. Agia Triada buvusi už 3 km. tarnavo kaip pagrindinis Faisto uostas, per kurį vyko prekyba su Egiptu, Sirija, Kipru ir kitais kraštais. Senovėje svarbūs keliai jungė Faistą su Knosu šiaurėje ir Malija rytuose.Mellersh, H. E. L. (1967). Minoan Crete. Evans Brothers Limited London.

 Raida 
Pirmieji gyventojai Faisto regione pradėjo gyventi jau IV tūkst. pr. m. e. viduryje, tačiau miestas ėmė formuotis III tūkst. pr. m. e. pabaigoje. Pasak vėlyvesnių graikų istorikų, Faistą (kaip ir Knosą bei Kidoniją) įkūrė karalius Minas,Diodorus Siculus Bibliotheca historica arba Heraklio sūnus Festas,Pausanias Description of Greece, Book II: Corinth (IV, 7), kitų jis siejamas su legendiniu valdovu Radamantu.Mellersh, H. E. L. (1967). Minoan Crete. Evans Brothers Limited London.

Apie 2000 m. pr. m. e. čia išdygo monumentalus Faisto rūmų kompleksas, ir tai buvo vieni iš trijų rūmų Kretos saloje. Juose buvo šventyklos, susirinkimų aikštė, teatras ir kiti visuomeniniai pastatai.Hood, Sinclair (1981). The Minoans; The Story of Bronze Age Crete. Praeger Publishers Inc. Į vakarus nuo rūmų pastatytas akropolis.Papapostolou, J. A. (1981). Crete: Knossos, Phaistos, Mallia, Aghia, Triadha, Zakros, and the Herakleion Museum. Clio Editions. pp. 72–73.

Dėl permainingų istorinių ir gamtinių kataklizmų II tūkst. pr. m. e. rūmai buvo sugriauti ir atstatyti tris kartus. Paskutinis sugriovimas buvo XV a. pr. m. e., po kurio rūmai neatsistatė. Tiesa, Homeras savo epuose mini Faistą kaip gausiai apgyvendintą miestą, kuris dalyvavo Trojos kare. Miestas į istorinius šaltinius sugrįžo VIII a. pr. m. e. kaip vienas senovės graikų polių. O po 500 metų jį sunaikino kaimyninis Gortynės polis, po kurio miestas nebeatsigavo.Cucuzza, Nicola (1998). „Geometric Phaistos: a survey“. British School at Athens Studies. 2: 62–68. JSTOR 40960144.

Nors miestas nėra išlikęs, dabartinė Graikijos savivaldybė (Festas) pavadinta jo vardu.

 Radiniai 
Faistas naujai atrastas 1853 m., kuomet laivo kapitonas Thomas Spratt išsilaipino pietinėje Kretoje ir aprašė griuvėsius, pavadindamas juos castri.Spratt, T A B (1865). Travels and Researches in Crete. Vol. I. London: John Van Voorst. p. 1. 1894, 1900–1920, 1950–1966, 2000–2004 ir vietovėje vyko archeologiniai kasinėjimai. Pastarieji tęsiasi nuo 2007 m. Jų dėka atkasti senoviniai Minojinės civilizacijos rūmai, Agia Triados gyvenvietė, rasta daug radinių.

Rūmai atspindi skirtingus Minojinės civilizacijos laikotarpius. Jie buvo maždaug 2/3 Knoso rūmų dydžio, ir juos sudarė kelių aukštų sudėtinga kambarių ir koridorių sistema. Pirmame aukšte buvo kulto pastatai ir teatras, centrinė aikštė ir monumentalūs vartai. Antrame aukšte buvo tarnų ir svečių kambariai. Viršutiniuose aukštuose greičiausiai buvo valdovų rezidencija, iš čia atsiverdavo vaizdai į apylinkes.Hawes, Charles Henry; Hawes, Harriet Boyd (1922). Crete, The Forerunner of Greece. London and New York Harper & Brothers. Rūmuose buvo ir akmenimis grįstos duobės, vadinamosios kuluros, greičiausiai skirtos grūdams laikyti.

Faiste ranama ir šiek tiek keramikos, akmens dirbinių. Tiesa, atstatinėdami rūmus minojiečiai juos tvarkingai išvalydavo, todėl skirtingai negu Knose, radinių nėra gausu. Tarp jų yra nemažai linijinio A rašto įrašų, iš kurių ir seniausi žinomi mokslui. Iš viso rūmuose rasta 61 dokumentas šiuo raštu, daugiausia molinės lentelės, antspauduoti dokumentai.Branigan, Keith, "The earliest Minoan scripts – the pre-palatial background, Kadmos, vol. 8, no. 1, pp. 1–22, 1969 Labai svarbus radinys Faiste yra Faisto diskas, dvipusis diskas su įrašais kol kas neidentifikuotu neturinčiu analogų raštu, kuris rastas kartu su XVIII a. datuojamais daiktais.La Rosa, Vincenzo (2012). „Phaistos“. In Cline, Eric (ed.). The Oxford Handbook of the Bronze Age Aegean. Oxford University Press. pp. 582–596. doi:10.1093/oxfordhb/9780199873609.013.0044. ISBN 978-0199873609.

Faiste randama nemažai keramikos dirbinių: figūrėlės, pitai (dideli laikymo indai) ir kt. Būdinga keramika – indai su ypač trapiomis, plonomis sienelėmis, greičiausiai imituojantys metalinius dirbinius.Hood, Sinclair (1981). The Minoans; The Story of Bronze Age Crete. Praeger Publishers Inc.

Netoli Faisto rūmų buvo kapinės, kur laidoti valdovai. Yra ir prastuomenės kapų. Iš čia randama nemažai radinių.

 Išnašos 

Kategorija:Kretos istoriniai miestai