Balio šokiai

Balio šokiai (, bal. ᬇᬕᭂᬮᬦ᭄ᬩᬮᬶ igélan Bali) – tradiciniai šokiai, paplitę Balio saloje (Indonezija), kurie atlieka ritualinę, socialinę arba pramoginę funkciją. Didelė jų dalis nėra atskiriama nuo teatro, kadangi taip pat turi ir vaidybinių elementų. Baliečių kalbos žodis sesolahan reiškia ir šokį, ir teatrą."About theatre and dance in Bali". Balinesedance.org.

 Aprašymas 
Balio šokių, kaip ir visų Indonezijos šokių tradicijos, siekia priešistorinius laikus, kuomet buvo atliekami ritualiniai šokiai. Didžiausią įtaką šokių vystymuisi padarė IX a. Balyje paplitęs hinduizmas ir Indijos civilizacija, kuri atsinešė indiško šokio, teatro tradicijas. XV-XVI a. Balio šokiams ir teatrui didelę įtaką padarė javiečių šokis.

Šokiuose naudojama daug kodifikuotų veido, akių, rankų, kojų judesių (mudrų), kuriais perteikiamos įvairios žinutės.Mudras in Buddhist and Hindu Practices: An Iconographic Consideration by Fredrick W. Bunce (2005) Tiesa, jų naudojama mažiau, nei Indijoje.Burmese Dance and Theatre (Images of Asia) by Noel F. Singer (1996)

Sakraliniai šokiai, tokie kaip redžangas, sanghjangas ar kečakas buvo šokami šventose vietose ir skirti išvaryti piktąsias dvasias, įkvėpti mūšiui (barisas) ar paruošti šventyklą ritualui (pendetas). Neretai šokėjai patirdavo transą.

Rūmų šokiai, kurie vystėsi Balio karalystėse, dažniausiai artimi teatrui. Juos neretai lydi gamelano muzika, o šokėjai atlieka vaidinimus, dažnai paremtus Ramajanos ar Mahabharatos, Indonezijos istorijos siužetais.Story Cloths of Bali by Joseph Fischer (2004) p.57 Vienas populiariausių Javoje ir Balyje susiformavusių siužetų: Barongo kivirčas su Rangda. Šokyje gali būti naudojamas grimas (gambu, ardža, legongas) arba kaukės (topengas, barongas).

XX a. sukurtos naujos Balio šokio formos, tarp kurių yra čendravasi (Rojaus paukščių šokis), džangeras (sėdimas šokis), sendrataris (Balio baletas) ir kt. Daug sakralinių šokių buvo pradėti naudoti turizmo tikslams ir pakito. Pvz., kečakas, ritualinis vyrų šokis, buvo pradėtas derinti su Ramajanos siužetais, o nuo 2006 m. jį pradėjo šokti ir moterys."Kecak Dance - Indonesia Travel". www.indonesia.travel. Nepaisant modernių transformacijų, šokiai išsaugo ilgametę tradiciją ir yra neatskiriama baliečių kasdienybės dalis. Nemažai tradicijų reikalauja nuolatinio ruošimosi nuo 7 metų.Performance in Java and Bali by B. Arps (1993) p.77 

 Pasaulio paveldas 
2015 m. Balio šokių dalis buvo pripažinta kaip Nematerialusis pasaulio paveldas.Three genres of traditional dance in Bali Į šį sąrašą buvo įrašyti 9 šokiai, kurie dalijami į tris žanrus ir atstovauja skirtingiems Balio regionams.

Wali sakraliniai šokiai
 Redžangas (Rejang, Klungkungas): sakralinis šokis, atliekamas jaunų merginų su ceremoniniais rūbais;
 Sanghjangas (Sanghyang Dedari, Karangasemas): transinis šokis, skirtas išvaryti piktąsias dvasias, atliekamas dviejų jaunų merginų;
 Barisas (Baris Upacara, Banglis): lyginio vyrų skaičiaus atliekami šokiai, perteikiantys herojiškumo dvasią.

Bebali pusiau sakraliniai šokiai
 Topengas (Topeng Sidhakarya/Topeng Pajegan, Tabananas): atliekamas su kaukėmis, skirtas atbaidyti piktąsias dvasias;
 Gambu (Gambuh, Gianjaras): buvęs rūmų teatrinis vaidinimas, atliekamas 25-40 šokėjų;
 Vajangas (Wayang Wong, Bulelengas): teatrinis vadinimas, epinė drama, lydima šokio ir muzikos.

Balih-balihan pramoginiai šokiai
 Legongas (Legong Kraton, Denpasaras): 2-3 merginų šokis, kilęs iš sanghjango ir gambu;
 Džogedas (Joged Bumbung, Bulelengas): porų šokis, atliekamas per svarbias iškilmes;
 Barongas (Barong Ket, Badungas): vaizduoja kovą tarp dviejų priešiškų jėgų – teigiamo veikėjo Barongo ir raganos Rangdos.

Galerija

 Susijusios pasaulio paveldo tradicijos 
 Karališkasis khmerų baletas (2003, );
 Makjongo teatras (2005, );
 Nora, šokio drama pietų Tailande (2021, );
 Mek mulungas (2023,  reikalingas apsaugos);
 Ponorogo reogo vaidybinis menas (2024, , reikalingas apsaugos).
 Išnašos 

Kategorija:Indonezijos kultūra
Kategorija:Šokiai
Kategorija:Teatras
Kategorija:Balis