JAV ir Venesuelos santykiai

JAV (žalia) ir Venesuela (oranžinė) pasaulio žemėlapyje Pagrindinės datos: • Diplomatinių santykių užmezgimas: 1835 m. birželio 30 d. • Diplomatinių santykių nutraukimas: 2019 m. sausio 23–sausio 24 d. Prekybos apimtys (2022): • JAV → Venesuela: 2,19 mlrd. JAV dol. • Venesuela → JAV: 0,41 mlrd. JAV dol.

JAV ir Venesuelos santykiai – tai Jungtinių Amerikos Valstijų ir Venesuelos Bolivaro Respublikos dvišalių politinių, ekonominių, saugumo ir humanitarinių ryšių visuma. XX a. antroje pusėje santykiai daugiausia rėmėsi energetika (nafta) ir regioniniu saugumu, tačiau nuo 1999 m., valdant Hugui Čavesui, o vėliau Nikolasui Maduro, santykiai ryškiai pablogėjo dėl ideologinių skirtumų, žmogaus teisių ir demokratijos būklės, taip pat dėl JAV taikomų sankcijų Venesuelos pareigūnams ir sektoriams.

Nuo 2019 m. diplomatiniai ryšiai faktiškai nutrūko: Venesuela paskelbė nutraukianti santykius su JAV ir uždaranti ambasadą bei konsulatus JAV, o JAV 2019 m. kovą išvedė likusius diplomatus iš Karakaso; vėliau JAV įkūrė laikiną „Venezuela Affairs Unit“ (VAU) Bogotoje (Kolumbija).

 Istorija 
 XX a. antroji pusė: energetika ir regioninė politika 
Po Antrojo pasaulinio karo Venesuela buvo svarbi naftos tiekėja tarptautinėje rinkoje, o JAV įmonės ir rinka ilgą laiką išliko reikšmingos Venesuelos energetikos sektoriui.

 1999–2013: Hugo Chávezo era 
Hugui Čavesui atėjus į valdžią (1999 m.), Venesuelos užsienio politika tapo ryškiau antiamerikietiška („antiimperialistinė“), o santykiai su JAV įgavo didesnę ideologinę įtampą. Laikui bėgant, tai persidengė su ginčais dėl demokratijos ir žmogaus teisių, taip pat su sankcijų politikos pradžia.

 Nuo 2013 m.: Nicolás Maduro, krizė ir eskalacija 
Po H. Čaveso mirties (2013 m.) prezidentu tapo Nikolasas Maduro. Pasak CRS, jo valdymas pažymi gilią ekonominę ir humanitarinę krizę bei valdžios konsolidaciją, ypač po 2018 m. rinkimų, kuriuos tarptautiniu mastu dažnai lydėjo legitimumo ginčai.

 Diplomatiniai santykiai 
 2019 m. santykių nutraukimas ir diplomatų išvykimas 
2019 m. sausio 23–24 d. Venesuelos vyriausybė paskelbė nutraukianti diplomatinius santykius su JAV, o netrukus pranešė uždarysianti ambasadą ir konsulatus JAV. JAV 2019 m. kovą paskelbė išvedanti likusį personalą iš JAV ambasados Karakase. Apie galutinį JAV diplomatų pasitraukimą iš Venesuelos 2019 m. kovo 14 d. pranešė ir tarptautinė žiniasklaida.

 VAU Bogotoje 
2019 m. rugpjūtį JAV atidarė „Venezuela Affairs Unit“ (VAU) – laikiną diplomatinį padalinį Bogotoje (Kolumbija), veikusį kaip tarpinis kontaktinis taškas Venesuelos klausimais.

 Sankcijos ir teisinė politika 
JAV politika Venesuelos atžvilgiu ilgą laiką rėmėsi tikslinėmis (asmeninėmis) ir sektorinėmis sankcijomis, taikomomis Venesuelos pareigūnams, institucijoms ir kai kuriems ekonomikos sektoriams (ypač energetikai). JAV Iždo departamento Užsienio turto kontrolės biuras (OFAC) skelbia Venesuelos sankcijų programos dokumentus, sektorių „determinations“ ir reguliarius atnaujinimus.

CRS 2025 m. apžvalgoje pažymi, kad 2024 m. rudenį–2025 m. pradžioje JAV pritaikė papildomas finansines sankcijas dešimtims pareigūnų dėl veiksmų, susijusių su rinkimų procesu ir represijomis.

 Energetika ir ekonominiai ryšiai 
Energetika (nafta) išlieka viena svarbiausių JAV–Venesuelos santykių temų: sankcijos ir jų išimtys (bendrosios licencijos) daro tiesioginę įtaką naftos sektoriaus sandoriams. OFAC periodiškai skelbia bendrąsias licencijas ir jų pakeitimus, susijusius su leidžiamomis operacijomis pagal Venesuelos sankcijų reglamentą.

 Humanitarinis ir migracijos aspektas 
Venesuelos ekonominė ir humanitarinė krizė lėmė didelę migraciją į kaimynines valstybes. Reuters 2019 m. pabrėžė, kad Kolumbija priėmė didelį skaičių iš Venesuelos pasitraukusių žmonių, o migracijos mastai tapo svarbia regioninės politikos ir humanitarinių sprendimų tema.

 Derybos ir kalinių mainai 
2023 m. pabaigoje JAV ir Venesuela įvykdė kalinių mainus: JAV suteikė malonę (angl. clemency) su Maduro aplinka siejamam Alexui Saabui, o Venesuela paleido JAV piliečius, kuriuos Vašingtonas laikė neteisėtai sulaikytais; taip pat buvo kalbama apie papildomus paleidimus Venesuelos vidaus politikoje.

 2024 m. rinkimai ir JAV pozicija 
Po 2024 m. liepos 28 d. Venesuelos prezidento rinkimų kilo tarptautinių ginčų dėl rezultatų ir legitimumo. 2024 m. lapkritį žiniasklaida pranešė, kad JAV oficialiai įvardijo opozicijos kandidatą Edmundo González Urrutia Venesuelos „išrinktuoju prezidentu“ (angl. president-elect) ir ragino gerbti rinkėjų valią.

 2026 m. karinė eskalacija 

2026 m. sausio 3 d. Reuters ir kiti tarptautiniai šaltiniai pranešė apie JAV karinį veiksmą Venesueloje, kurio metu, JAV prezidento Donaldo Trumpo teigimu, buvo sulaikytas Venesuelos lyderis Nikolasas Maduro ir jis su žmona išgabentas iš šalies. Pranešimuose minėta, kad Karakase ir kitur buvo girdimi sprogimai, o Venesuelos valdžia kaltino JAV agresija ir reikalavo pateikti „įrodymą, kad Maduro gyvas“.

 Išnašos 

 Nuorodos 



Kategorija:JAV užsienio politika
Kategorija:Venesuelos politinė sistema