Albīns Bertholds

Albynas Bertholdas (, , 1865 m. kovo 13 d. – 1932 m. birželio 11 d.) – lyvių folkloro žinovas ir pateikėjas, laikraščio „Līvli“ korespondentas, pirmasis N. Polmanio biografas, telegrafininkas, Cėsių miesto tarybos narys.

 Biografija 
Gimė Vaidės kaimo Žuonakų sodyboje Andrejaus ir Grietos Bertholdų šeimoje, buvo jauniausias jų sūnus. Motina Grieta buvo N. Polmanio sesuo. Pradinį išsilavinimą įgijo vietinėje valsčiaus mokykloje Košrage, vėliau mokėsi Kubelės mokykloje pas E. Dinsbergą. Ventspilyje baigė telegrafininkų kursus. Iki 1900 m. dirbo Ventspilio apskrityje, vėliau, iki 1921 m., dirbo Voroneže (Rusijoje), po to – iki 1927 m. Cėsių apskrityje, kur ėjo telefono ir telegrafo tinklų viršininko pareigas, o 1931 m. buvo išrinktas į Cėsių miesto tarybą ir dirbo technikos komisijoje. Nuo 1925 m. iki gyvenimo pabaigos gyveno savo name Cėsyse.

A. Bertholdas buvo vedęs latvę Mariją Gryslę. 1932 m. dienraštyje „Valdības Vēstnesis“ („Vyriausybės šauklys“) teismų skelbimų skiltyje pranešama, jog Albynas ir Marija Bertholdai išreiškė norą įsidukrinti Aną Sietinsonę.

Nors didžiąją gyvenimo dalį nugyveno toli nuo gimtojo pajūrio, A. Bertholdas niekada nepamiršo lyvių kalbos, lyviškai rašė ne tik laiškus, bet ir straipsnius. Turbūt dar jaunystėje A. Bertholdas pradėjo aktyviai ginti lyvius, nes 1914 m. laikraštyje „Dzimtenes Vēstis“ („Gimtinės žinios“, nr. 299) slapyvardžiu Riekkēji (Keleivis) jis parašė patikslinimus ir paaiškinimus nepasirašytam straipsniui „Šis tas apie dabartinius lyvius“, išspausdintam to paties laikraščio 235-ame numeryje. Šį slapyvardį (Riekkēji) jis kartais naudodavo ir vėlesniais metais, nors „Ketvirtojoje lyvių skaitymo knygoje“ (1924) rašė ir slapyvardžiu vana Albinus (senasis Albinas). „Penktojoje lyvių skaitymo knygoje“ (1926) spausdinamas A. Bertholdo straipsnis „Nika Polmanis – pirmasis lyvių mokytojas“, A. Bertholdas buvo pirmasis N. Polmanio biografas. Nuo pat įkūrimo bendradarbiavo su Lyvių sąjunga, rašė laikraštyje „Līvli“ („Lyvis“), buvo karštas lyvių patriotas, ragino lyvius išlaikyti gimtąją kalbą.

A. Bertholdas palaikė ryšius su suomių kalbininku L. Ketunenu, 1932 m. sausio 16 d. jam rašytame laiške A. Bertholdas džiaugėsi, kad pradėtas leisti lyvių laikraštis „Līvli“. L. Ketunenas ir estų kalbininkas O. Loritsas iš A. Bertholdo užrašė lyviškų dainų ir padavimų, svečiavosi jo namuose Cėsyse.

Albynas Bertholdas 1932 m. mirė Rygoje (pasak kitų šaltinių – Cėsyse). Palaidotas Cėsių vokiečių kapinėse.

 Išnašos 

Kategorija:Lyvių asmenybės