Kazimieras Žeromskis

Kazimieras Chvalibogas Žeromskis (, herbas Jelita, m. 1662) – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kariuomenės pulkininkas, 1654–1667 m. Abiejų Tautų Respublikos–Rusijos karo dalyvis, nuo 1654 m. – Vilniaus stalininkas, Opecko ir Čečersko seniūnas, 1661–1663 m. – Lietuvos kariuomenės konfederacijos, vadinamosios Broliškosios sąjungos (), maršalka, taip pat 1655 m. Virbalio konfederacijos maršalka.Andrzej Rachuba, Konfederacja wojska litewskiego w Wierzbołowie w 1655 r., w: Miscellanea Historico-Archivistica, t. IV, Warszawa 1994, p. 23.

 Karinė karjera 
Vadovavo Lietuvos pajėgoms 1660–1661 m. Vilniaus apsiausties metu, taip pat Kušlikų kalvų mūšyje, kur jo vadovaujamos pajėgos sėkmingai atmušė Maskvos kariuomenės išpuolius prieš konfederatų stovyklą.

Karinę karjerą pradėjo kaip husarų poručikas etmono Vincento Gosievskio vėliavoje, vėliau – karaliaus pulkininkas ir regimentorius.Adam Kersten, Z badań nad konfederacją tyszowiecką, // Rocznik Lubelski, t. I, 1958, p. 116. 1655 m. dalyvavo Tyšovcų konfederacijoje. Po 1658 m. Verkų mūšio išblaškytos Lietuvos vėliavos susitelkė stovykloje prie Kėdainių, kur, nesant vado, buvo išrinkti du regimentoriai, vienas jų – Kazimieras Žeromskis, paskirtas vadovauti kavalerijai.https://depotuw.ceon.pl/bitstream/handle/item/1112/A.A.%20Majewski%20-%20doktorat.pdf

 Politinė veikla 
1661 m. išrinktas Vilniaus seimelio pasiuntiniu į 1661 m. Seimą.Stefania Ochmann-Staniszewska, Zdzisław Staniszewski, Sejm Rzeczypospolitej za panowania Jana Kazimierza Wazy. Prawo – doktryna – praktyka, tom II, Wrocław 2000, p. 399. Nuo 1661 m. rugsėjo 11 d. vadovavo Broliškajai sąjungai.

Prisidėjo prie antišvediškos konfederacijos ir kandidatavo į regimentoriaus pareigas, kurios galiausiai atiteko Janui Onufrijui Zaglobai.

 Mirtis 
1662 m. lapkritį Konstanto Kotovskio () iniciatyva Kazimieras Žeromskis buvo pagrobtas iš Vilniaus ir nužudytas Dubnų dvare netoli Voupos (dab. Baltarusija). Kotovskis, Lietuvos kariuomenės konfederacijų vicemaršalka, įtarė jį sąmokslu su lauko etmonu Vincentu Gosievskiu. Už šį nusikaltimą ir V. Gosievskio nužudymą Kotovskis buvo suimtas 1663 m. gegužę, nuteistas mirties bausme – nukirsdinimu ir ketvirčiavimu. Nuosprendis įvykdytas 1665 m. sausio 3 d. prie Varšuvos rotušės.Wasilewski, Kotowski Konstanty, PSB, t. XIV, Wrocław–Warszawa–Kraków 1968–1969, p. 492–493

 Literatūroje 
K. Žeromskio personažas pasirodo Henriko Senkevičius „Tvane“, kur jis vaizduojamas kaip Palenkėje dislokuotos komputinės vėliavos pulkininkas.Zawistowski W., Kto był kim w „Trylogii“ Henryka Sienkiewicza?, p. 417.

 Išnašos 

 Literatūra 
 Kasper Niesiecki, Herbarz Polski, Lipsk 1845, t. 10, p. 158.
 Adam Kersten, Z badań nad konfederacją tyszowiecką, // Rocznik Lubelski, t. I, 1958.
 Andrzej Rachuba, Konfederacja wojska litewskiego w Wierzbołowie w 1655 r., w: Miscellanea Historico-Archivistica, t. IV, Warszawa 1994.
 Stefania Ochmann-Staniszewska, Zdzisław Staniszewski, Sejm Rzeczypospolitej za panowania Jana Kazimierza Wazy. Prawo – doktryna – praktyka, tom II, Wrocław 2000.
 Wasilewski, Kotowski Konstanty, PSB, t. XIV, Wrocław–Warszawa–Kraków 1968–1969.
 Zawistowski W., Kto był kim w „Trylogii“ Henryka Sienkiewicza?, Gdańsk 1999.
 Zawistowski, W. (1999). Kto jest kim w Trylogii Henryka Sienkiewicza? (who was who in the „Trilogy“ by Henryk Sienkiewicz?) Gdańsk: Tower Press. ISBN 83-87342-12-2


Kategorija:ATR pulkininkai
Kategorija:ATR Seimo atstovai
Kategorija:LDK kariuomenės pareigūnai