Radomo mūšis (1656)

Radomo mūšis – 1656 m. vasario 2 d. (pagal Julijaus kalendorių) / vasario 12 d. (pagal Grigaliaus kalendorių) vykę Švedijos imperijos ir Abiejų Tautų Respublikos (Lenkijos karalystės) karinių pajegų kautynės, vienas Antrojo Šiaurės karo ir Švedų tvano mūšių. Švedjos pajėgoms vadovavo iš Kuršo kilęs Švedijos kariuomenės pulkininkas (nuo 1678 m, – feldmaršalas) Riutgeris fon Ašenbergas (Rutger von Ascheberg), ATR (Lenkijos karalystės) pajėgoms – Sandomiero kaštelionas Stanislovas Vitkovskis (Stanisław Witowski).

 Priešistorė 
1656 m. sausio mėn. Ašenbergo vadovaujamas 250–300 karių dalinys išžygiavo iš Lodzės su užduotimi išžvalgyti ir, esant galimybei, užimti Radomo miestą. Vasario 1 d. (pagal Švedijoje naudotą Julijaus kalendorių) jie pasiekė netoli miesto buvusį Zakševo (Zakrzew) dvarą, kur jie įkūrė stovyklą nakčiai.

 Mūšis 
Kitos dienos ryte dvare įsikūrusius švedus atakavo gerokai didesnės (1,5 – 2,0 tūkst. karių) lenkų pajėgos, vadovaujamos S. Vitkovskio. Ašenbergo pajėgos atrėmė antpuolį.

Kai kuriuose šaltiniuose nurodoma, kad Vitkovskio pajėgoms vakare pavyko padegti dvarą, kas paskatino švedus pradėti trauktis. Lenkams nepavyko jų nei sustabdyti nei surengti persekiojimo. Kituose šaltiniuose nurodoma, kad prasidėjus gaisrui švedai nesitraukė, todėl Vitkovskis pamėgino su jais derėtis. Nepavykus deryboms lenkai surengė dar vieną puolimą. Šiam nepavykus švedai pratęsė savo žygį į Radomą.

 Pasekmės 
Kitą dieną po mūšio Ašenbergo dalinys užėmė žygio tikslą – Radomo pilį. Prasiveržimo metu keletas švedų pateko į nelaisvę. Abi pusės šį susidūrimą pateikė kaip savo pergalę.

Pirminėje ataskaitoje apie mūšį Ašenbergas paskelbė, kad lenkų pajėgas sudarė 1,5 tūkst. karių, iš kurių žuvo daugiau nei 100, švedai paėmė 80 žirgų. Gavęs žinių, kad toks pranešimas nepadarys įspūdžio karaliui Karoliui X Gustavui, o lenkai skleidžia melagingą informaciją apie kautynes, jis perrašė ataskaitą, nurodydamas kad lenkų buvo 2 tūkst. iš kurių žuvo 560, užgrobta 413 žirgų. Švedų nuostolius sudarė bent 14 žuvusių ir 18 sužeistųjų.

 Literatūra 
 Anders Fryxell, Berättelser ur svenska historien, Volym 11–12.



 Išnašos 

Kategorija:1656 metai
Kategorija:ATR karų mūšiai
Kategorija:Švedų tvano mūšiai
Kategorija:Mūšiai Lenkijos teritorijoje