Cyrava

Cyrava () – gyvenvietė Latvijoje, Pietų Kuršo savivaldybėje, Cyravos valsčiaus centras. Įsikūrusi Vakarų Kuršo aukštumos Aprikių lygumoje, prie Durbės, apie 13 km į vakarus nuo Aizputės.

2025 m. duomenimis, Cyravoje veikia valsčiaus administracija, kultūros namai,Kultūras nami, tautas nami, sabiedriskie centri, Dienvidkurzemes novads. Nuoroda tikrinta 2025-10-21. biblioteka,Bibliotēkas, Dienvidkurzemes novads. Nuoroda tikrinta 2025-10-21. Kandavos žemės ūkio technikumo filialas,Cīravas teritoriālā struktūrvienība, Kandavas lauksaimniecības tehnikums. Nuoroda tikrinta 2025-10-21. vaikų darželis,Cīravas pirmsskolas izglītības iestāde „Pīlādzītis”, Dienvidkurzemes novads. Nuoroda tikrinta 2025-10-21. parduotuvė, vaistinė, aerodromas. Netoliese (apie 2 km) veikia Dzėrvės pagrindinė mokykla. Yra liuteronų bažnyčia (XVIII–XIX a.), dvaro pastatų kompleksas (XVIII–XIX a., dvaro rūmai, arklidės, tarnų namas, svirnas, vandens malūnas ir kiti pastatai), parkas.Kultūrvēsturiskais mantojums, Cīravas pagasta pārvalde. Suarchyvuota 2020-04-12. Nuoroda tikrinta 2025-10-21. Eina keliai į Aprikius, Aizputę, Akmenę, Kapsėdę, Upsėdę.

 Istorija 
1253 m. Kuršo vyskupo ir Livonijos ordino žemių dalybų sutartyje minima Cyravos Dzėrvės vietovė, priskirta vyskupo vasalams.Cīravas pagasts, Cīravas pagasta pārvalde. Suarchyvuota 2020-04-12. Nuoroda tikrinta 2025-10-22. XIII–XVI a. Durbės pakrantėje, prie Cepliupės žiočių, stovėjo nedidelė vasalo pilis ar įtvirtintas dvaras. 1560 m. Cyravą įsigijo Danijos princas Magnusas, 1596 m. Lenkijos karalius ir Lietuvos didysis kunigaikštis Zigmantas Vaza ją išnuomojo savo rūmininkui Hermanui fon Maideliui. XVIII a. Cyrava priklausė baronui Hermanui Frydrichui fon Berui, nuo 1782 m. – jo žentui, Kazdangos baronui, Karlui fon Manteifeliui. XIX a. pradžioje Cyravos dvaras buvo vienas moderniausių Kurše, čia veistos avys, naudotos mineralinės trąšos, vadinamasis švediškasis arklas, garo kuliamoji, sėti dobilai, sodintos bulvės. 1921 m. dvaras nacionalizuotas,Cīrava, Vēstures enciklopēdiskā vārdnīca. Nuoroda tikrinta 2025-10-22. jame įsikūrė Miškininkystės mokykla ir Cyravos girininkija. 1933 m. Cyrava elektrifikuota, 1939 m. pradėtas statyti karinis oro uostas. Antrojo pasaulinio karo metu jis tapo svarbiausia Liuftvafės baze Kuršo katilo gynybai, po karo buvo rezervinis, vėliau tapo svarbiu sportinės aviacijos centru.Cīravas pagasts, Enciklopēdija „Latvijas pagasti”, t. 1 (A–Ļ), p. 185–189. A/S „Preses nams”, 2001. ISBN 9984-00-412-0.

Sovietmečiu Cyrava buvo apylinkės centras ir pavyzdinio Karlo Markso kolūkio centrinė gyvenvietė. 1961–1997 m. veikė paukštynas. 1989 m. Cyravoje buvo 672, 2000 m. – 645 gyventojai.

 Galerija 

 Šaltiniai 

Kategorija:Pietų Kuršo savivaldybės gyvenvietės