Kilautas

Kilautas (ᕿᓚᐅᑦ, qilaut), kilatas (), arba inuitų būgnelis – mušamasis membranofonas, būgnelis, paplitęs tarp inuitų šiaurinėje Kanadoje ir Grenlandijoje.

Būgnelis yra 50-75 cm skersmens. Kilautą sudaro medinis rėmas, ant kurio ištempiama šiaurės elnio oda, dėl kurios išgaunamas duslus garsas. Būgnelis turi rankeną, už kurios laikomas grojant. Jis yra mušamas medine arba kauline kūlele qatuk, kuri dažnai paminkštinama ruonio oda.Lucien Schneider (1985). Ulirnaisigutiit: An Inuktitut-English Dictionary of Northern Quebec, Labrador, and Eastern Arctic Dialects (with an English-Inuktitut Index). Presses Université Laval. pp. 299–. ISBN 978-2-7637-7065-9.

Priklausomai nuo regiono kilautų dydžiai ir formos skiriasi. Pvz., šiaurinėje Grenlandijoje būgneliai yra mažesni, o rytinėje Grenlandijoje - didesni ir šiek tiek ovalios formos.

 Inuitų būgnelių šokiai ir dainos 

Grojimas būgneliu ir šokis su juo () inuitų kultūroje yra svarbi meno forma, paplitusi nuo Aliaskos iki Grenlandijos. Ši muzika turi sakralinę reikšmę, nes tradiciškai buvo naudojama prišaukti dievų apsaugą prieš medžioklę ar žvejybą. Jais grodavo šamanai angakoq. Ji taip pat lydėdavo genčių susitikimus ir kitus svarbius įvykius. Mūsų laikais ji turi daugiau pramoginę funkciją.

Seniausi būgnelių fragmentai randami dar Sakako kultūroje, kuri prasidėjo III tūkst. pr. m. e.Bjarne Grønnow, « De ældste trommer fundet på Grønland [archive] », sur videnskab.dk, 22 février 2012. Tai rodo, kad instrumentas buvo paleo-inuitų išradimas. Vėliau jį perėmė Dorseto kultūros nešėjai, ir galiausiai inuitų protėviai.Bjarne Grønnow, Inuit drum history longer than realized, sciencenordic.com, March 31, 2012.

XVIII–XIX a. prasidėjus kolonizacijai, kilautų muzikos tradicija ėmė nykti kartu su inuitų vesternizacija ir įvairiais draudimais. Tačiau ją išlaikė vėliau kolonizuoti regionai, pvz., rytinė ir šiaurinė Grenlandija.Vivi Sørensen, « Den grønlandske tromme diskriminerer ikke [archive] », sur sermitsiaq.ag, 30 mai 2014. Čia prasidėjo kilautų muzikos ir šokio gaivinimas, ir jų gamybos bei grojimo tradicija tęsiama iki šiol.

Būgnelių mene susilieja muzika, šokis ir dainavimas, kurie yra neatskiriami. Kilautais grojama solo, pritariant chorui, arba grupėmis. Šokdamas su kilautu šokėjas yra pasviręs į priekį ir sulenkęs kelius. Dažnai vilkimi tradiciniai rūbai, gyvūnų odos ir kailiai, pirštinės. Aliaskoje paplitęs šokinėjimas ant ištemptos odos, kurią laiko aplinkui stovintys vyrai. Jo metu grojama ir žongliruojama lazdele.Timothy J. McGee, The music of Canada, New York, W. W. Norton, 1985

Muziką lydinčios dainos išvysto įvairias temas. Šamanų dainos buvo skiriamos įvairioms progoms. Jos lydi į medžioklę ar žūklę, pažymi metų laikus, saulės sugrįžimą. Yra ir dainos, skirtos pramogai, žaidimams, lopšinės. Dainos dažniausiai susideda iš rišlių sakinių, gali pasakoti ištisas istorijas.Timothy J. McGee, The music of Canada, New York, W. W. Norton, 1985

Tarp inuitų buvo paplitusios ir būgnelių dvikovos ivinneq, skirtos taikiai išspręsti ginčus. Jų metu oponentai erzindavo vienas kitą būgnelių garsais ir dainavimu. Pralaimėdavo tas, kuris prarasdavo savitvardą, o laimėdavo tas, kuris žiūrovus sugebėdavo sužavėti muzikos menu ir argumentais.Varna Marianne Nielsen Apaloo, Interview, Inuit Drum Dancing and Singing [archive], Visit Greenland.

Dėl savo svarbos inuitų kultūroje būgnelių muzika ir šokis Grenlandijoje buvo pripažintas kaip nematerialusis pasaulio paveldas.Inuit drum dancing and singing

 Kitos pasaulio paveldu pripažintos panašios tradicijos 
 Kaukių ir būgnų šokis Dramecėje (, 2008)
 Ritualinis karališkojo būgno šokis (, 2014)
 Al-mezmar, būgnų muzika ir šokis su lazdomis (, 2016)

 Išnašos 

Kategorija:Membranofonai
Kategorija:Inuitai
Kategorija:Grenlandija