Cyravos valsčius

Cyravos valsčius () – viena iš Pietų Kuršo savivaldybės administracinių teritorijų Latvijos vakaruose, į šiaurės rytus nuo Liepojos. Plotas 131,62 km²,Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā 2022–2025, Centrālā statistikas pārvalde. Nuoroda tikrinta 2025-10-21. 892 gyventojai (2025 m.).Pilsētu (blīvi apdzīvotu) un lauku (reti apdzīvotu) teritoriju iedzīvotāju skaits reģionos, pilsētās, novados un pagastos 2022–2025, Centrālā statistikas pārvalde. Nuoroda tikrinta 2025-10-21. Administracinis centras – Cyrava.

2025 m. duomenimis, veikia valsčiaus administracija, kultūros namai,Kultūras nami, tautas nami, sabiedriskie centri, Dienvidkurzemes novads. Nuoroda tikrinta 2025-10-21. biblioteka,Bibliotēkas, Dienvidkurzemes novads. Nuoroda tikrinta 2025-10-21. Dzėrvės pagrindinė mokykla,Dzērves pamatskola, Dienvidkurzemes novads. Nuoroda tikrinta 2025-10-21. Kandavos žemės ūkio technikumo filialas,Cīravas teritoriālā struktūrvienība, Kandavas lauksaimniecības tehnikums. Nuoroda tikrinta 2025-10-21. aerodromas. Stovi Cyravos liuteronų bažnyčia, Cyravos dvaro rūmai. Kiti kultūros paminklai: valstybinės reikšmės – Bliekių kalno piliakalnis, Darzniekų ir Uozuolų senkapiai; regioninės reikšmės – Bučių ir Rūkių senkapiai, Cyravos akmenynas, Kintų gyvenvietė su šuliniu, Dzėrvės–Cyravos liaudies mokykla; vietinės reikšmės – Lapeglių senkapiai, Paugos viduramžių kapinės.Nacionālā kultūras mantojuma pārvalde. Nuoroda tikrinta 2025-10-21.

 Istorija 
Dabartinis valsčius apima didesniąją dalį iki Antrojo pasaulinio karo buvusių Cyravos ir Dzėrvės valsčių. Prieš atvykstant kalavijuočiams dabartinio valsčiaus teritorijoje buvo kuršių gyvenamas Dzėrvės (rašytiniuose šaltiniuose minima Servė, arba Gervė) kraštas. 1253 m. jį pasidalino Kuršo vyskupas ir Livonijos ordinas. Plotas nuo Cyravos iki Aizputės atiteko ordinui, likusios žemės – vyskupui. XVI a. Cyravoje jau buvo dvaras, priklausė Danijos princui Magnusui. Iki Pirmojo pasaulinio karo Cyravos ir Dzėrvės valsčiuose buvo Cyravos (), Akmenės, Jurgių (Georgenhof), Vidaus (Mittenhof), Valko, Naujasis, Karlio (Rulių), Dzėrvės (Dsehrwen) dvarai, Gailių (Gailehof), Grabstės, Marijos (Marienhof), Pundikių (Pundiken) ir Lukos (Lucken) palivarkai. Latvijai tapus nepriklausoma, per 1920–1937 m. žemės ūkio reformą jų žemė išskirstyta į sklypus, išdalinta naujakuriams. Cyravos dvaro centras atiduotas Miškų departamentui, Dzėrvės – valsčiui.Cīravas pagasts, Enciklopēdija „Latvijas pagasti”, t. 1 (A–Ļ), p. 185–189. A/S „Preses nams”, 2001. ISBN 9984-00-412-0.

1935 m. Cyravos valsčius buvo 116 km², Dzėrvės – 67 km² ploto; Cyravos valsčiuje buvo 221, Dzėrvės – 194 valstiečių ūkiai. Abiejuose valsčiuose veikė lentpjūvė, du vandens malūnai, keturi pieno nugriebimo punktai, penkios parduotuvės. 1933 m. iš Liepojos iki Cyravos nutiesta elektros perdavimo linija, pradėta valsčiaus elektrifikacija. 1939 m. prie Cyravos pradėtas statyti karinis oro uostas; Antrojo pasaulinio karo metu jis tapo svarbiausia Liuftvafės baze Kuršo katilo gynybai, sovietmečiu buvo svarbus sportinės aviacijos centras.

1945 m. Cyravos valsčiuje įkurtos Cyravos ir Upsėdės apylinkės, Dzėrvės valsčiuje – Dzėrvės ir Varpų apylinkės. 1949 m. abu valsčiai panaikinti. 1954 m. Upsėdės apylinkė prijungta prie Cyravos, Dzėrvės – prie Aprikių, Varpos – prie Aizputės apylinkės. 1960 m. dalis Cyravos atiduota Sakos apylinkei, 1968 m. dalis Aprikių prijungta prie Cyravos apylinkės. Sovietmečiu apylinkėje veikė pavyzdinis Karlo Markso kolūkis, statyti gyvenamieji ir gamybiniai pastatai (fermos, žolės miltų gamybos įmonė, vinių cechas ir kiti), įrengtas paukštynas.

1990 m. Cyravos apylinkė pertvarkyta į valsčių. Iki 1949 m. Cyravos ir Dzėrvės valsčiai priklausė Aizputės apskričiai. 1990–2009 m. Cyravos valsčius buvo Liepojos rajono, 2009–2021 m. – Aizputės savivaldybės sudėtyje.

 Geografija 
Ribojasi su Pietų Kuršo savivaldybės Sakos, Lažos, Aizputės ir Dunalkos valsčiais. Valsčius yra Vakarų Kuršo aukštumos Aprikių lygumoje, jo šiaurės vakarinė dalis – Pajūrio žemumoje, pietinis pakraštys – Vartajos banguotojoje lygumoje. Paviršius Aprikių lygumoje siekia 30–40 m, valsčiaus pietrytiniame pakraštyje iškyla iki 60 m virš jūros lygio. Valsčiumi teka Durbė su intakais Akmene, Dubenia, Cepliupe, Rudyte, Pilsnika, Garde ir Tebros intakas Grapstė. Į šiaurės rytus nuo Cyravos yra didesnių tvenkinių – Dzekainis, Driegos, Brūverių, Būrinių. Valsčiaus šiaurėje ir šiaurės vakaruose plyti dideli miškų masyvai (Cyravos miškas).

2000 m. duomenimis, 45 % valsčiaus ploto užėmė žemės ūkio naudmenos, 41 % – miškai, 3 % – krūmynai, 2 % – pelkės. Valsčių kerta regioninės reikšmės kelias Kuldyga–Aizputė–Lyčiai (P112).

 Gyventojai 
1935 m. Cyravos valsčiuje gyveno 1400 žmonių, iš jų 94,4 % latvių, 3,3 % vokiečių, 0,6 % lenkų; Dzėrvės valsčiuje – 1096 žmonės, iš jų 95,4 % latvių, 2,9 % vokiečių, 0,5 % lenkų. 1941 m. sovietų valdžia į tremtį išsiuntė 38, 1949 m. – 133 abiejų valsčių gyventojus. 2000 m. Cyravos valsčiuje buvo 1535 gyventojai, iš jų 91,3 % latvių, 2,7 % lietuvių, 2,5 % baltarusių.

Didžiausios gyvenvietės: Cyrava (280 gyv., 2025 m.),Cīrava, Vietvārdu datubāze, Latvijas ģeotelpiskās informācijas aģentūra. Nuoroda tikrinta 2025-10-21. Dzėrveniekai (46 gyv.),Dzērvenieki, Vietvārdu datubāze, Latvijas ģeotelpiskās informācijas aģentūra. Nuoroda tikrinta 2025-10-21. Akmenė, Dzėrvės mokykla, Vidusmuiža, Grabstė.

 Galerija 

 Šaltiniai 

Kategorija:Pietų Kuršo savivaldybės valsčiai