Duobelės apgultis (1280)

Duobelės apgultis – 1280 m. lapkritį,Ordino magistras Konradas 1280 m. lapkričio 30 d. išdavė leninį raštą, kuriame aprašytos oro sąlygos atitiko Eiliuotojoje kronikoje vaizduojamas. po Nameisio žygio į Rygą surengtas atsakomasis Livonijos ordino puolimas prieš žiemgalius.

Karo žygis prieš Duobelę buvo surengtas po magistro Konrado Foichtvangeno atvykimo į Livoniją. Konradas surinko didelę vasalų kariauną, kurioje buvo net ir Dorpato (Tartu) bei Rėvelio (Talino) karo būriai.

Įsibrovėliai nusiaubė Duobelės miestą ir apgulė Duobelės pilį, kurios kryžiuočiams iki tol dar nebuvo pavykę užimti nė karto. Prie pilies gynybinio griovio buvo pastatytas akmensvaidis, skirtas piliai griauti.

Gavę žinią, kad pilies gynėjams iš Lietuvos į pagalbą siunčiamos pajėgos, kryžininkai nusprendė nutraukti apgultį ir išžygiuoti jas pasitikti.

Livonijos ordino ir Lietuvos pajėgų susidūrimas įvyko pelkėtoje vietovėje, kur ordino raiteliai įklimpo, ir magistras priėmė sprendimą grįžti į Rygą.

 Įvykių aprašymas Eiliuotojoje Livonijos kronikoje 
miniatiūra|Duobelė, XIX a. W.S. Stavenhagen litografija

Įvykiai aprašyti Eiliuotojoje Livonijos kronikoje:

Po magistro Konrado atvykimo į Livoniją ordino broliai jam patarė surengti naują karo žygį prieš Duobelės pilį. Nustatytą dieną magistras Rygoje sutelkė visų jam pavaldžių ordino fogtų karo būrius; taip pat atvyko Dorpato vyskupas Frydrichas iš Hazeldorfo (Vriderich, 1268–1284) ir Rėvelio pilies valdytojo kariauna su savo vėliavomis. Kryžininkų kariuomenė nusiaubė Duobelės miestą ir išžudė jo gyventojus, iš kurių tik „retas išsigelbėjo, kuris nebandė slėptis pilyje“. Kai pilies šturmui puolėjai pastatė akmensvaidį ir jį įrengė priešais pilies gynybinį griovį, buvo gauta žinia, kad iš Lietuvos pusės Duobelės gynėjams į pagalbą atžygiuoja didelė kariuomenė. Kryžininkai sunaikino akmensvaidį ir tęsė karo žygį.

Kariuomenių susidūrimas įvyko kelyje tarp Duobelės ir Lietuvos,A. Bielenstein. Die Grenzen des lettischen Volksstammes und der lettischen Sprache in der Gegenwart und im 13. Jahrhundert. – St. Petersburg, 1892. – 104 p. vietoje, kuri kronikoje vadinama Slakenkapene (Slackenkappen), galimai prie Tėrvetės intako Skujainės.Ditleba Alnpekes Rīmju kronika, M. Siliņa. R., 1893. – 169 p. Išvydę kryžininkų kariuomenės gausą, pagonys atsitraukė į pelkėtą vietovę. Raitelių būrys, vadovaujamas landmaršalo, patraukė jiems iš paskos, tačiau įklimpo dar neužšalusioje pelkėje ir nutraukė puolimą, nepaisydamas Dorpato vyskupo Frydricho prieštaravimų. Ordino vadovybė nusprendė grįžti į Rygą, kur magistrą ir Dorpato vyskupą ordino brolių kieme pasitiko kaip didvyrius.

 Išnašos 

Kategorija:1280 metai
Kategorija:Livonijos ordino mūšiai
Kategorija:Žiemgalių mūšiai
Kategorija:LDK mūšiai
Kategorija:Mūšiai Latvijos teritorijoje