Keirecu

Keirecu (; paž. „serija“) – Japonijoje paplitusi įmonių grupių forma: savarankiškų bendrovių tinklas, kurį sieja ilgalaikiai sandoriniai ryšiai (pvz., tarp gamintojo ir tiekėjų ar platintojų) ir dažnai – kryžminis akcijų valdymas (t. y., kai grupės įmonės turi viena kitos akcijų). Ekonomikos ir politikos diskusijose terminas „keirecu“ vartojamas gana plačiai – apibūdinant įvairias tarpusavio ryšių formas tarp susijusių įmonių (nuo finansinių konglomeratų iki tiekėjų ar platinimo tinklų).

Keirecu grupės ypač išryškėjo po Antrojo pasaulinio karo ir ilgą laiką (apie 1950-uosius–XXI a. pradžią) buvo reikšminga Japonijos ekonomikos struktūros dalis.

 Istorija 
Po Antrojo pasaulinio karo JAV okupacinė administracija siekė išardyti iki karo dominavusius šeimyninius konglomeratus (zaibacu). Vėliau dalis buvusių zaibacu pagrindu susiformavo didžiosios pokario įmonių grupės: „Mitsui“, „Mitsubishi“ ir „Sumitomo“. Kitos stambios grupės kūrėsi apie pokariu sustiprėjusius bankus (pvz., „Fuji Bank“, „Sanwa Bank“ ir „Dai-Ichi Kangyō Bank“).

 Tipai 
Literatūroje dažniausiai skiriami keli keirecu tipai:

 Finansiniai (horizontalieji) keirecu 
Finansiniai (arba horizontalieji) keirecu – kelių skirtingų sektorių įmonių grupės, kurias jungia kapitalo ryšiai (įskaitant dalinį kryžminį akcijų valdymą), finansavimas ir koordinacija per „branduolines“ institucijas (dažnai – banką).

„Britannica“ kaip „didįjį šešetą“ mini „Mitsui“, „Mitsubishi“, „Sumitomo“, „Fuyo“, „Sanwa“ ir „Dai-Ichi Kangyō Bank“ (DKB) grupę.

 Tiekėjų tinklų (vertikalieji) keirecu 
Vertikalieji keirecu – kelių pakopų tiekėjų (subrangovų) sistema, suformuota apie vieną stambų gamintoją (surinkėją), kai pagrindinė įmonė palaiko ilgalaikius ryšius su tiekėjais ir gali teikti jiems technologinę ar finansinę paramą.

 Platinimo keirecu 
Platinimo keirecu – gamintojų kuriami susijusių didmenininkų ir mažmenininkų tinklai, skirti produkcijai paskirstyti ir parduoti; šis modelis dažnai minimas konkurencijos ir rinkos atvirumo diskusijose.

 Būdingos savybės 
Įvairiuose apibrėžimuose dažniausiai minimi šie bruožai:
 Ilgalaikiai sandoriniai ryšiai tarp grupės įmonių (pvz., gamintojas–tiekėjas, gamintojas–platintojas).
 Kryžminis akcijų valdymas (dalinis tarpusavio akcijų turėjimas), padedantis stabilizuoti nuosavybę ir palaikyti ilgalaikį bendradarbiavimą.
 Valdymo ir koordinavimo mechanizmai (pvz., vadovų klubai, persidengiančios direktorių tarybos).

 Reikšmė, kaita ir kritika 
Keirecu struktūros buvo vertinamos dvejopai: vieni autoriai jas laikė efektyvia organizavimo forma, padedančia koordinuoti investicijas ir tiekimo grandines, kiti – galimai ribojančia konkurenciją ar apsunkinančia naujų rinkos dalyvių įėjimą.

Nuo 1990-ųjų vidurio Japonijoje pastebimas „stabiliųjų akcininkų“ (tarp jų – bankų ir verslo partnerių) dalies mažėjimas; viename dažnai cituojamame tyrime nurodoma, kad šis rodiklis nuo ~45 % ankstyvaisiais 1990-aisiais sumažėjo iki ~27,1 % 2002 m. Prie nuosavybės struktūros kaitos prisidėjo ir korporatyvinio valdymo reformos: 2015 m. Japonijos korporatyvinio valdymo kodekse įtvirtinta nuostata, kad įmonės turi atskleisti kryžminių akcijų turėjimo politiką ir kasmet vertinti tokių turimų akcijų ekonominį pagrindą.

Akademinėje literatūroje egzistuoja ir ginčas, kiek „keirecu“ kaip aiškiai apibrėžtos, ekonomiškai vieningos grupės apskritai buvo realus reiškinys: pavyzdžiui, J. Markas Ramsejeris (J. Mark Ramseyer) ir Joširas Miva (Yoshiro Miwa) teigė, kad dalis populiarių teiginių apie pokario keirecu yra perdėti ar metodologiškai probleminiai, o Danas Puchniakas (Dan W. Puchniak) šią poziciją kritikavo ir argumentavo, kad išvada apie „keirecu kaip mito“ nepagrįsta pakankamais įrodymais.

 Pavyzdžiai 
Pagal dažnai vartojamą klasifikaciją, didžiosios finansinės grupės buvo: „Mitsui“, „Mitsubishi“, „Sumitomo“, „Fuyo“, „Sanwa“, „Dai-Ichi Kangyō Bank“ (DKB) grupė.

Britannica taip pat mini „nepriklausomų korporacijų grupę“, kurią sudarė, pvz., „Toyota“, „Hitachi“, „Toshiba“ ir „Sony“.

 Taip pat skaitykite 
 Zaibacu
 Konglomeratas

 Šaltiniai 

Kategorija:Japonijos ekonomika