Kražių šv. Mykolo arkangelo bažnyčia

Kražių šv. Mykolo arkangelo bažnyčia – viena iš pirmųjų krikščioniškų šventyklų  Žemaitijoje, stovėjusių Kražiuose ant Vytauto kalno, įsiterpusio tarp Kražantės upelio ir Kražių kapinių. Neišlikusios parapinės medinės bažnyčios vietą žymi pamatų liekanos, pastatytas ąžuolinis kryžius, XIX a. mūrinė varpinė. Į bažnyčios vietą Vytauto gatvės ašyje veda akmeniniai laiptai į kalną. Varpinėje rengiamos ekspozicijos, susijusios su pirmosios Kražių bažnyčios istorija.

Kražių klebonais ir altaristomis buvo nemažai žymių asmenybių: katalikų bažnyčios veikėjas Valerijonas Protasevičius, iš Ispanijos kilęs poetas ir teisininkas Petras Roizijus, lietuvių raštijos darbuotojas, kanauninkas Mikalojus Daukša, žemaičių vyskupas Merkelis Geišas ir kt. Kražių herbe pavaizduotas šv. Mykolas arkangelas mena šią Kražių bažnyčią.

 Istorija 

miniatiūra|left|Parapinė bažnyčia, 1875 m. (aut. Napoleonas Orda)

XII a. Vytauto kalne galėjusi stovėti karinė tvirtovė. Daugelio teigimu, ši vieta buvo labai patogi įrengti pagonių kulto vietai su aukuru šventajai ugniai. Čia  dievams ir protėviams buvo aukojamos aukos, veikusios pagoniškos kapinės. Neatsitiktinai būtent šiame kalne Ldk Vytautas Didysis liepęs pastatyti vieną pirmųjų krikščioniškų šventyklų Žemaitijoje. Šiandien žinoma, kad pirmosios tokios bažnyčios buvo statomos alkvietėse.Vytauto kalnas kraziai.lt

1416 m. Kražiuose ant Vytauto kalno buvo pastatyta bažnyčia, kuriai suteiktas Šv. Mykolo titulas pagal fundatoriaus – Žemaitijos seniūno Mykolo Kęsgailos – vardą. Bažnyčia iškilo valdant Vytautui. Ji buvo gausiai aprūpinta, kartu su altarijomis XVI a. pradžioje tapo viena turtingiausių visoje Žemaitijoje.Šv. Arkangelo Mykolo bažnyčios sunaikinimo 80-mečiui skirta paroda varpinėje ant Vytauto kalno kraziai.lt Keletui altorių taip pat skirtos nemažos fundacijos.

Bažnyčia ant Vytauto kalno kelis kartus buvo sunaikinta dėl dažnai kildavusių gaisrų. Ji buvo atstatoma penkis kartus. 1638 m. parapinė bažnyčia sudegė, vėliau ji suremontuota. Pastatyta medinė, ant mūrinių pamatų, kryžiaus plano bažnyčia. Joje buvo įrengti nauji vargonai, 5 altoriai, varpinėje kabijo keturi varpai. Bažnyčia turėjo daug brangenybių, liturginių drabužių, 14 vėliavų, knygų. 1709 m. Kražių bažnyčia vėl sudegė, išsilydė garsūs varpai. Po kiek laiko atstatytoje bažnyčioje pastatyti 6 stalių darbo altoriai, 16 naujų ąžuolinių suolų. 1807 m. vėl kilo gaisras, teko atstatinėti bažnyčią. Iškilo kryžiaus plano pastatas su 12 langų. Stogą priekyje ir gale vainikavo 2 kupolai. Sudėtos medinių lentų lubos ir grindys. Įsigyti ir nauji 14 balsų vargonai.

1898–1903 m. Kražiuose imtasi žygių dėl mūrinės parapinės bažnyčios statybų. Tuomet klebonavęs kun. Juozapas Gudzinauskas nespėjo to padaryti, nes buvo iškeltas į kitą parapiją. Naujo klebono kun. Jono Talmonto rūpesčiu, 1904 m. architektas Nikolajus Andrejevas parengė mūrinės bažnyčios projektą. Bažnyčia turėjo išsiskirti dviem aukštais, trijų tarpsnių bokštais. Projektas nebuvo neįgyvendintas, tuomet bažnyčia liko medinė. 1852 m. šalia medinės Šv. Mykolo arkangelo bažnyčios buvo pastatyta mūrinė dviejų tarpsnių varpinė, kuriai panaudotos griūvančios jėzuitų bažnyčios sienų plytos.

Pirmomis SSRS–Vokietijos karo dienomis, 1941 m. birželio 25 d. kilęs gaisras sunaikino 90 proc. miestelio pastatų. Tarp jų buvo ir medinė parapinė bažnyčia ant Vytauto kalno. Po gaisro bažnyčia nebuvo atstatyta.

 Vienuolyno bažnyčia 

1639 m. Kražių miestelyje, kitoje Kražantės pusėje buvo pastatyta medinė bažnyčia (pašventinta 1643 m.) ir vienuolyno pastatas vienuolėms benediktinėms. 1757 m. pradėta mūrinės bažnyčios statyba pagal architekto Tomo Žebrausko projektą. 1762 m. buvo likęs medinis vienuolynas ir nauja mūrinė bažnyčia, aptverti aukšta mūro tvora.Kražių Švč. M. Marijos Nekaltojo Prasidėjimo parapija kraziai.lt

 Galerija 

 Literatūra 


 Šaltiniai 

 Nuorodos 

  (1:29)


Kategorija:Kelmės rajono bažnyčios
Kategorija:Kražiai
Kategorija:Neišlikusios Lietuvos bažnyčios