Dziudženas

Dziudženo apygarda (), Kiučano apygarda () – Han dinastijos Kinijos administracinis vienetas, buvęs dabartiniame Vidurio Vietname. Jis sudarė vieną Dziaodžou provincijos (dar vadintos Dziaodži provincija) dalį.

Apygarda apėmė Vietnamo pajūrio ruožą, kur dabar yra Tanhoa, Ngeano, Hatinio provincijos. Ribojosi su Dziaodži apygarda šiaurėje ir Žinano apygarda pietuose.

 Raida 
Manoma, kad pavadinimas yra fonetinis skolinys iš vietos kalbos. Rašmenys 九真 senovės kinų kalba buvo tariamas *kuˀ-cin. Jis sietinas su Vietname gyvenančių gentelių savivardžiais: puokų ksiːŋ muːl ir tavungų ktiːŋ², kurie reiškia „žmogus“ ir gali būti kildinami iš austroaziečių prokalbės *kciːŋ („turintis kojas“). Todėl tikėtina, kad senieji Dzudženo gyventojai kalbėjo austroaziečių kalbomis.Ferlus, Michel (2012). "Origine des noms anciens du Cambodge: Fou-nan et Tchen-la. L'interprétation des transcriptions chinoises". Péninsule. 65 (2): 47–64.Pain, Frederic (2020). ""Giao Chỉ" ("Jiāozhǐ") as a diffusion center of Chinese diachronic changes: syllabic weight contrast and phonologisation of its phonetic correlates". Tsing Hua Journal of Chinese Studies. 40 (3): 1–57.

111 m. pr. m. e. Kinijos Han dinastijos imperatoriaus Udi armija užkariavusi Namvieto teritoriją, sukūrė Dziaodžou provinciją. Naujai nukariautas Dziudženas tapo viena iš 6 (vėliau – 9) pirminių apygardų.

Kaip ir gretimoje Dziaodži apygardoje per Kinijos valdymą vyko ne vienas vietinių tautų sukilimas. Vieną didžiausių iš jų sukėlė Ču Datas () 157 m., kuomet sukilėliai nužudė kinų gubernatorių. Jį žiauriai numalšino Kinijos armija, o sukilėliai buvo nukirsdinti.Taylor, Keith Weller (2023-11-15). The Birth of Vietnam. Univ of California Press. ISBN 978-0-520-34310-8.

III a. pradžioje žlugus Han dinastijai, Dziudženą kaip Dziao provincijos dalį toliau valdė Kinijos imperijos palikuonės: Rytų U (229–265), Dzin dinastija (265–420 m.), Liu Song (420–479 m.), Pietų Či (479–502 m.) ir Liangų dinastija (502–544 m.). 523 m. Dziudženas priskirtas naujai sukurtai Aidžou provincijai.

Nuo 544 m. Dziudženas priklausė Vansuano valstybei. 589 m. apygarda panaikinta. Kurį laiką Aidžou ir Dziudženas buvo vartojami sinonimiškai.  

 Administracinis dalinimas 
Pasak 111 m. išleisto traktato „Han dinastijos istorija“ (), apygarda buvo dalinama į 10 apskričių ():Ban Gu , Book of Former Han , vol. 28, Geography (8, vol.)
 Tufo ();
 Kufongas ();
 Dolungas ();
 Dufatas ();
 Hamhoanas ();
 Votietas ();
 Vobienas ();

Rytų Han dinastijos laikais čia minimos 5 apskritys, kuriose gyveno 209 890 žmonių ir buvo 46 tūkst. ūkių. Dzin dinastijos laikais apygarda turėjo 7 apskričių ir 12 tūkst. ūkių. Book of Jin, volume 15: Geography to the end Liu song laikais joje buvo 11 apskričių. Song Shu, volume 38, chapter 28: district 4 Galutiniu egzistavimo laiku Sui dinastijoje (581-589) apygardą sudarė 7 apskritys su 16 tūkst. ūkių: Kiučanas 九真 (Cửu Chân), Difongas 移風 (Di Phong), Tufo 胥浦 (Tư Phố), Longanas 隆安 (Long An), Kuananas 軍安 (Quân An), Antuanas 安順 (An Thuận), Niatnamas 日南 (Nhật Nam).
 Išnašos 

Kategorija:Dziaodžou provincija