Giluminis radioaktyviųjų atliekų atliekynas

Giluminis radioaktyviųjų atliekų atliekynas – inžinerinis statinys, įrengtas kelių šimtų metrų gylyje (200–700 m) stabiliose geologinėse formacijose, kur žmonių ir aplinkos saugą užtikrina natūralūs gamtiniai barjerai (giliai slūgstančios uolienos) ir keletas vienas kitą papildančių dirbtinių (inžinerinių) barjerų.

Atliekyno inžinerinių barjerų derinys saugo aplinką nuo radionuklidų, įvertinant atliekų formą ir pakuotę. Taip užtikrinama ilgalaikė sauga ir izoliacija.

 Jungtinių Tautų Konvencija dėl radioaktyvių atliekų tvarkymo 
Radioaktyvių atliekų tvarkymo principus nustato Jungtinių Tautų konvencija dėl radioaktyvių atliekų tvarkymo.

Kaip ir visos pasaulio valstybės, Lietuva draudžia savo teritorijoje galutinai tvarkyti kitų valstybių radioaktyvias atliekas. Radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įstatymasLietuvos Respublikos radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įstatymas taip pat draudžia į Lietuvos teritoriją įvežti radioaktyviąsias atliekas ar panaudotą branduolinį kurą, išskyrus atvejus, kai atliekos vežamos tranzitu.

Lietuvoje radioaktyviųjų atliekų tvarkymą reglamentuoja ir prižiūri Valstybinė atominės energetikos saugos inspekcija (VATESI), kuri 2010 metais nustatėBranduolinės saugos reikalavimai BSR-3.1.2-2017, kad labai radioaktyvios atliekos ir ilgaamžės radioaktyvios atliekos turi būti padėtos giluminiame radioaktyviųjų atliekų atliekyne.

2019 metais Ignalinos atominė elektrinė pradėjo įgyvendinti ilgalaikį giluminio atliekyno įrengimo Lietuvoje projektą pagal Vyriausybės patvirtintą programąDėl 2021–2030 metų branduolinės energetikos objektų eksploatavimo nutraukimo ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo plėtros programos patvirtinimo.

 Apsaugos principai 
Natūralūs ir inžineriniai barjerai sulaiko radioaktyviąsias atliekas ir eliminuoja radionuklidų sklidimą į aplinką. Natūralaus barjero funkciją atlieka geologinė formacija (uolienos), kurioje įrengiamas giluminis atliekynas.

Lietuvos atveju potencialiai tam tinkančios geologinės formacijos – kristalinis pamatas, apatinio kambro Baltijos serijos ir apatinio triaso molingos formacijos.

Giliai po žeme įrengtame statinyje radioaktyviosios atliekos konteineriuose įstumiamos į šachtas (tunelius), kurios, užpildžius konteineriais, užsandarinamos specialiomis medžiagomis, užtikrinant ilgalaikę saugą nuo galimo radiologinio pavojaus, nepaliekant galimybės ateityje radioaktyviųjų atliekų išimti.

Teritorija, esanti virš giluminio atliekyno, gali būti saugiai naudojama pagal paskirtį (žemės ūkis ir kt.)Branduolinis palikimas žemės gelmėse. Kaip bus apsaugota aplinka (lgt.lt). Lietuvoje paviršiuje taip pat planuojama įrengti administracines, radioaktyviųjų atliekų konteinerių paruošimo perkelti į giluminį atliekyną patalpas, informacijos centrą.

 Giluminis radioaktyviųjų atliekų atliekynas Lietuvoje 
1983–2009 metais Lietuvoje eksploatuojant Ignalinos atominę elektrinę ir nuo 2010 metų vykdant jos eksploatavimo nutraukimą susidarė didelis kiekis panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų.

2022 m. duomenimis, iš viso Lietuvoje numatoma, kad į giluminį atliekyną pateks 2416 tHM (tonų sunkiųjų metalų) panaudoto branduolinio kuro ir apie 10 tūkst. tonų kitų ilgaamžių radioaktyviųjų atliekųKaip ir kodėl atsirado Giluminio atliekyno projektas?.

Šiuo metu planuojamaGiluminio atliekyno projekto veiklų santraukos, jog giluminis atliekynas Lietuvoje bus plėtojamas etapais:
 2020–2047 m. – tyrimai iki vietos patvirtinimo:
 Renkama maksimaliai tinkamiausia vieta atliekyno įrengimui„Tatenos“ ekspertai palankiai įvertino vietos paieškas IAE giluminiam atliekynui.
 Potencialiai tinkamų vietų vertinimas, remiantis TATENA nustatytais geologiniais, socio-ekonominiais, bendrosios saugos kriterijais, kuriamos įrengimo skirtingose uolienose koncepcijos, galimi scenarijai bei skaičiuojamos reikalingos sąnaudos.
 Vietų, kurios atitinka šiuos kriterijus, poveikio aplinkai vertinimas. 
 2048–2057 m. – projektavimas;
 2058–2067 m. – statyba;
 2068–2074 m. – eksploatavimas (atliekų perkėlimas);
 2075–2079 m. – uždarymas.

Giluminis atliekynas, kuriame bus galutinai sutvarkytas panaudotas branduolinis kuras ir kitos ilgaamžės radioaktyviosios atliekos, šiuo metu yra laikomas vieninteliu tvariu ir galutiniu tokių atliekų sutvarkymo būdu. Jį taiko labiausiai šioje srityje pažengusios šalys kaip SuomijaOnkalo spent nuclear fuel repository , ŠvedijaA repository for nuclear fuel that is placed in 1.9 billion years old rock, KanadaCanada's deep geological repository, ŠveicarijaDeep geological repository: safe underground disposal of radioactive waste ir PrancūzijaCentre industriel de stockage géologique.

 Šaltiniai ir nuorodos 

Kategorija:Atliekos
Kategorija:Radioaktyvumas