Negeri Sembilanas

Negeri Sembilanas () – valstija Malaizijoje, Malakos pusiasalio pietvakariuose, prie Malakos sąsiaurio. Ribojasi su Malakos, Džohoro, Pahango ir Selangoro valstijomis. Administracinis centras – Serembanas.

 Geografija 
Būdinga lyguma, kurią skiria Titivangsos kalnų gūbriai. Aukštis iki 1462 m (Besar Hantu kalnas). Pagrindinės upės – Lingis, Miraras.


 Ekonomika 
Stačiašlaičiuose upių slėniuose auginami ryžiai, taip pat yra hevėjos, vaismedžių plantacijų. Vakarų slėniuose ir pakrantėje yra aliuvinių alavo telkinių. Per valstiją eina vakarinė „alavo ir kaučiuko“ kelių tinklo dalis, be to, Negeri Sembilane nutiestas vienas iš nedaugelio kelių, jungiančių rytinę ir vakarinę Malakos pusiasalio pakrantes.

 Gyventojai 

2015 m. 56,6 % % teritorijos gyventojų buvo malajai, 21,3 % – kinai, 14 % – indai (daugiausia tamilai), 1,9 % – kiti bumiputerai (daugiausia temuanai), 5,8 % – ne Malaizijos piliečiai.

2010 m. 60,3 % gyventojų buvo musulmonai, 21,2 % – budistai, 13,4 % – hinduistai, 2,4 % – krikščionys. p. 13

 Didžiausi miestai 
 Serembanas – 374,4 tūkst. gyventojų (2010 m.)
 Nilajus – 80,1
 Port Diksonas – 78,3
 Bahau – 24,4
 Tampinas – 22,3
 Kvala Pilahas – 18,1

 Istorija 
Negeri Sembilano valdovai kilę iš Sumatros salos minangkabau giminių (Šrividžajos karalystės) bei Sulavesio ir su savimi atsinešė savitą matrilinijinę kultūrą bei teisę, vadinamą Adat Perpateh. Šių giminių sąjunga, atsiradusi 1773 m., vadinta negeri sembilan („devynios valstybės“). 1874 m. britai, susidomėję alavo telkiniais Sungei Udžongo valstybėje, pasiūlė šiai sąjungai protektorato statusą. 1895 m. Negeri Sembilanas tapo viena iš Malajos Federacinių Valstijų teritorijų, o po Antrojo pasaulinio karo prisijungė prie Malajos Federacijos.

Priešingai nei kitas iš senųjų valstybių atsiradusias Malaizijos valstijas, Negeri Sembilaną valdo ne sultonas, o teritorijų vadų renkamas monarchas (''Yang di-Pertuan Besar').

 Šaltiniai 

Kategorija:Malaizijos valstijos