Gestviečiai

GestviečiaiVilius Pėteraitis, Lenkviečių parapijos gyvenvietės ir gyventojai, Mažosios Lietuvos enciklopedija, 2003 m. Nuoroda tikrinta 2024-10-15. (, nuo 1938 m. Jesten)Dietrich Lange, Jesten, Geographisches Ortsregister Ostpreußen, bildarchiv-ostpreussen.de, 2005. Nuoroda tikrinta 2024-10-15. – buvęs kaimas Rytų Prūsijoje, Ragainės, nuo 1922 m. – Tilžės-Ragainės apskrityje, dabartinės Kaliningrado srities šiaurės rytinėje dalyje, 12 km į pietryčius nuo Ragainės ir 5 km į šiaurės vakarus nuo Būdviečių.

 Istorija 
dešinėje|miniatiūra|260px|Gestviečių kaimo bendruomenė 1938 m.

Vietovardis kilęs iš pavardės Gestas.

Po Didžiojo maro ir bado, 1736 m., Gestviečiuose gyveno trys vokiečių kolonistų ir viena lietuvių šeima.Dr. Max Beheim-Schwarzbach, Friedrich Wilhelm's I. Colonisationswerk in Lithauen, p. 295. Hartungsche Verlags-Druckerei, Königsberg 1879. 1785 m. Gestviečiai buvo Gerskulių valsčiaus karališkasis valstiečių kaimas su 6 ugniakurais (gyvenamaisiais pastatais),Johann Friedrich Goldbeck, Volständige Topographie des Königreichs Preussen, Volständige Topographie vom Litthauischen Kammer=Departement, p. 56. Karaliaučius ir Leipcigas, 1785. Nuoroda tikrinta 2024-10-15. 1821 m. – valstiečių kaimas su 46 gyventojais,Alexander A. Mützell, Leopold Krug, Neues topographisch-statistisch-geographisches Wörterbuch des preussischen Staats, T. 2 (G–Ko), p. 254. Kümmel, Halle, 1821. Nuoroda tikrinta 2024-10-15. 1846 m. – 15 sodybų kaimas su 125 gyventojais.Eduard Messow, Topographisch-statistisches Handbuch des Preussischen Staats, T. 1 (A–K), p. 346. Baensch, Magdeburgas, 1846. Nuoroda tikrinta 2024-10-15. Tikintieji priklausė Lenkviečių evangelikų liuteronų parapijai. 1818 m. po administracinių reformų kaimas priskirtas Ragainės apskričiai, 1874 m. pateko į apskrityje suformuotą Būdviečių valsčių.Amtsbezirk Altenkirch, Territoriale Veränderungen in Deutschland und deutsch verwalteten Gebieten 1874–1945. Nuoroda tikrinta 2024-10-15. 1905 m. Gestviečiuose buvo 11 sodybų, gyveno 82 žmonės, iš jų 11 lietuvių (13,4 %); kaimas valdė 235 ha žemės.Gemeindelexikon für das Königreich Preußen, Heft I, Provinz Ostpreußen, p. 252, 253. Verlag des Königlichen Statistischen Landesamts, Berlin SW, 1907. Kaimo sodybos stovėjo senovinio užpelkėjusio Nemuno–Įsruties slėnio šlaite, slėnyje buvo kasamos durpės. Po Antrojo pasaulinio karo kaimas išnyko.

 Gyventojai 

 Šaltiniai 

Kategorija:Ragainės apskrities gyvenvietės