Kauno užėmimas (1792)

Kauno užėmimas – 1792 m. birželio 20 d. Rusijos imperijos kariuomenės surengta karinė operacija, pasibaigusi Kauno miesto užėmimu, viena 1792 m. Rusijos–ATR karo operacijų.

Po nedidelių kautynių birželio 14 d. užėmusi Vilniaus miestą Rusijos kariuomenė, vadovaujama generolo anšefo Michailo Kreščetnikovo, toliau tęsė besitraukusių LDK pajėgų persekiojimą. Nors pagrindinės LDK pajėgos traukėsi į pietus, M. Kreščetnikovas nusprendė pasinaudoti proga ir užimti beveik neginamą Kauną. Tam jis paskyrė generolo Aleksejaus Chruščiovo vadovaujamą korpusą, kurį sudarė:

 Peterburgo grenadierių pulkas (825 kariai);
 60 Estlandijos jėgerių;
 dvi Kuršo muškietininkų kuopos;
 du karabinierių eskadronai (306 kariai);
 kazokų šimtinė;Piotr Derdej (2008). Zieleńce – Mir – Dubienka 1792 . p. 110. Tikrinta 2013 m. liepos 1 d.

 Operacija ir jos pasekmės 
Pagrindinės LDK kariuomenės pajėgos po pralaimėtų Apso, Myriaus ir Vilniaus mūšių traukėsi link Varšuvos ir vakarinė LDK teritorijos dalis buvo faktiškai neginama. Nemažai savo pajėgas turėjusių LDK didikų simpatizavo Targovicos konfederacijai arba buvo šoko būsenoje nuo prasidėjusios Rusijos invazijos. Kauno miestas, nors ir buvo vienas didesnių LDK, tačiau neskaitant per 1611 m. potvynį apgriuvusios pilies ir XVI a. statytų bei po XVII a. karo ir mūšio su rusais apgriautų sienų, buvo faktiškai be jokių fortifikacijų. Dėl šių priežasčių visumos Kauno miestiečiai ir apylinkių didikai nemėgino organizuoti miesto gynybos ir leido Rusijos kariuomenei be mūšio įžengti į miestą, tikėdami kad rusai yra tiesiog vieną iš konfliktuojančių ATR didikų frakcijų palaikanti jėga.

Pakeliui iš Vilniaus ir užėmę Kauną rusų kariai plėšikavo.Wolański Adam, Wojna polsko-rosyjska 1792 r., p. 184. LDK kariuomenė kontrataką pamėgino surengti tik liepos 1 d. – Kreščetnikovo dienoraštyje pažymėta, kad birželio 21 d. (liepos 1 d.) gauta informacija apie tai, kad nuo Gardino į Kauną pajudėjo viena iš trijų LDK kariuomenės grupuočių.Военные действия в Великом Княжестве Литовском и Польше в 1792 году. Хронологический указатель военных действий русской армии и флота. Т. 1, С-Пб, 1908 г. Informacijos apie kovos veiksmus nėra, todėl tikėtina, kad šis dalinys Kauno nepasiekė.
miniatiūra|1792 m. Rusijos–ATR karo pagrindinių pajėgų judėjimo žemėlapis
Užėmęs Kauną generolas Chruščiovas pareikalavo, kad miestiečiai susirinktų Kauno arkikatedroje. Birželio 23 d. susirinkusius miestiečius – kitos šalies piliečius – jis privertė prisiekti ištikimybę  ne tik Targovicos konfederacijai (kuri, remiant Rusijai, bus paskelbta tik birželio 25 d. Vilniuje), bet ir Rusijos carienei Jekaterinai II. Įsakymo tai daryti jis neturėjo ir Kauno aneksija neįėjo į Jekaterinos II planus.

Birželio 12 d. (pagal Julijaus kalendorių, birželio 24 d. pagal Grigaliaus kalendorių) Kreščetnikovas įsakė Chruščiovui Kaune palikti dvi Kursko pulko kuopas, vieną patranką 1/2 karabinierių eskadrono ir 15 kazokų, o pačiam vykti ir prisijungti prie pagrindines LDK pajėgas persekiojusio 2-ojo Rusijos imperijos armijos korpuso.

Kaunas tapo vakariausiu Rusijos kariuomenės užimtu LDK miestu. Rugpjūčio 5 d. (rugpjūčio 19 d.) Kreščetnikovas įsakymu nustatė gynybines Rusijos kariuomenės gynybines pozicijas – avangardo linija turėjo tęstis nuo Lietuvos Brastos per Branską iki Narevo upės, pirmoji gynybos linija – nuo Pinsko per Slanimą, Gardiną iki Merkinės, antroji – nuo Slucko per Lydą ir Vilnių iki Kauno. Joje turėjo išsidėstyti Muromo pėstininkų pulkas, Ukrainos ir Iziumo lengvosios kavalerijos pulkai. Dar viena gynybos linija buvo nustatyta pagal liniją Kaunas-Vilnius-Alšėinai, ją turėjo užimti Narvos, Kozlovo ir Pskovo pėstininkų pulkai, jėgerių batalionas, Pskovo dragūnų pulkas. Rusijos įgula Kaune liko iki 1792 m. pabaigos, kol nebuvo formalizuotas II ATR padalijimas ir nustatytos Rusijos pajėgų dislokavimo ATR teritorijoje vietos.

 Literatūra 
 Piotr Derdej (2008). Zieleńce – Mir – Dubienka 1792 . Bellona. ISBN 978-83-11-11039-7. Tikrinta 2013 m. liepos 1 d.
 М. В. Каховский «Кампания 1792 года»
 Польская инсуррекционная война 1792—94 гг. // Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона : в 86 т. (82 т. и 4 доп.). – СПб., 1890–1907.
 Военные действия в Великом Княжестве Литовском и Польше в 1792 году. Хронологический указатель военных действий русской армии и флота. Т. 1, С-Пб, 1908 г.
 Воспоминания Л. Н. Энгельгардта «Польская война 1792–1794»
 Wolański Adam, Wojna polsko-rosyjska 1792 r, Wydawnictwo Volumen, Warszawa 1996, ISBN 83-85218-48-3

 Išnašos 

Kategorija:1792 m. Rusijos-ATR karas
Kategorija:Rusijos imperijos mūšiai
Kategorija:Mūšiai Lietuvos teritorijoje
Kategorija:Targovicos konfederacija
Kategorija:Kauno istorija