Hanoverių dinastija

Hanoverių dinastija arba Hanoveriai (, ), oficialiai – Braunšveigo-Liuneburgo dinastijos Hanoverių šaka – karališkoji dinastija, kilusi iš Hanoverio valstybės kufiurstų. Jai priklausė keletas Didžiosios Britanijos monarchų.

Dinastijos pradininku laikomas Braunšveigo-Liuneburgo hercogas Jurgis. 1635 m. jis paveldėjo Kalenbergo kunigaikštystę ir perkėlė savo sostinę į Hanoverį.Orr, Clarissa Campbell, ed. (2002). Queenship in Britain 1660–1837: Royal Patronage, Court Culture and Dynastic Politics (1st ed.). Manchester: Manchester University Press.

Po 1688–1689 m. Šlovingosios revoliucijos pagal 1701 m. vadinamąjį Sureguliavimo aktą Anglijos karūna garantuota protestantams. Kadangi Britanijos karalienė Ona Stiuart neturėjo palikuonių, titulas turėjo atitekti jos prosenelio Jokūbo I palikuoniams – jo proanūkei Hanoverio kurfiursto žmonai Sofijai ir jos palikuoniams. Tačiau Sofija mirė anksčiau už Oną, todėl titulas atiteko tiesiai Sofijos sūnui Jurgiui Liudvikui (Kalenbergo ir Liunenburgo princui). Pagal personalinę uniją Didžioji Britanija sujungta su Hanoveriu – Britanijos monarchai buvo ir Hanoverio kufiurstai. 1837 m. Didžiosios Britanijos karaliene tapusi Viktorija kaip moteris, pagal germanų salijų teisę, negalėjo valdyti Hanoverio, šis atiteko jos dėdei Kamberlando kunigaikščiui Ernestui Augustui.

Karalienės Viktorijos sūnus Edvardas VII perėmė tėvo Alberto Saksų‑Koburgų‑Gotų dinastijos liniją. 1866 m. Prūsijai užkariavus Hanoverio karalystę, jos monarchai pasitraukė į Austriją.

 Hanoverių dinastijos Anglijos monarchai 

 Jurgis I (1714–1727 m.)
 Jurgis II (1727–1760 m.)
 Jurgis III (1760–1820 m.)
 Jurgis IV (1820–1830 m.)
 Vilhelmas IV (1830–1837 m.)
 Viktorija (1837–1901 m.)

 Šaltiniai 

Kategorija:Dinastijos pagal namus
Kategorija:Jungtinės Karalystės dinastijos
Kategorija:Vokietijos dinastijos