Kuoknesės apgultis (1625)

Kuoknesės apgultis () – 1625 m. liepos 15-24 d. (liepos 5-14 d. pagal tuo metu Švedijoje naudotą Julijaus kalendorių) vykusios Švedijos imperijos ir Lietuvos didžiosios kunigaikštystės karinių pajėgų kautynės dėl Kuoknesės () miesto (Livonija), pasibaigusios Švedijos kariuomenės pergale.

 Istorinis kontekstas 
1625 m. kovo mėn. po trejus metus trukusios aklavietės konflikte su Abiejų Tautų Respublika ir pasibaigus nuo 1622 m. lapkričio galiojusioms Mintaujos paliauboms, Švedijos karalius Gustavas II Adolfas nusprendė įsiveržti į Livoniją. 15 350 karių dydžio švedų ekspedicinis korpusas iš Sandhamno išvyko birželio 28 d. (liepos 7 d. pagal Grigaliaus kalendorių), o birželio 30 d. (liepos 9 d.) pasiekė Dauguvos žiotis. Dar būdamas laive Gustavas Adolfas nusprendė pulti ir vieną iš svarbiausių Livonijos tvirtovių – Kuoknesę (). Tam jis padalino savo pajėgas – žygiui link Kuoknesės skyrė 8 tūkst. (kituose šaltiniuose - 9 tūkst.)Essen, Michael Fredholm von (2020). The Lion from the North: The Swedish Army During the Thirty Years' War. Helion & Company. p. 36.Sundberg, Ulf (1998). Svenska krig 1521–1814., p. 111Sundberg, Ulf (1998). Svenska krig 1521–1814.p. 310.Roberts, Michael (1953). Gustavus Adolphus: A History of Sweden, p. 246. karių, likusios, apie 4,6 tūkst. karių dydžio pajėgos, vadovaujamos Jakobo de la Gardijos () ir Gustavo Horno () atakavo Tartu, kurį užėmė rugpjūčio 26 d.

Kuoknesę nuo 1562 m. valdė Abiejų Tautų Respublika.

Pirmąją ataką prieš Kuoknesę surengė Johano Banéro vadovaujamas priešakinis dalinys, savo žygį į Kuoknesę pradėjęs liepos 2 d. (liepos 12 pagal Grigaliaus kalendorių). Banero pajėgas sekė Švedijos laivynas, Dauguvos upe gabenęs kariuomenės artileriją ir atsargas. Švedų laivai inkarus išmetė prie Kegumo, kur švedai įkūrė savo stovyklą.Höjer, Magnus & Veibull, Martin (1881). Sveriges historia från äldsta tid till våra dagar: IV delen. Sveriges storhetstid från år 1611 till år 1718

Kitą dieną Gustavas II Adolfas su pagrindinėmis pajėgomis ir artilerija patraukė link Kuoknesės.

 Apgulties eiga 
Johano Banéro avangardui jau liepos 13 d. (pagal Grigaliaus kalendorių) surengto pirmo puolimo metu pavyko užimti visą Kuoknesės miestą. Negausios gynėjų pajėgos (apie 80 karių) pasitraukė į pilį. Švedai greitai pralaužė pilies pylimus, tačiau pirmasis pilies šturmas nepavyko. Atstumti nuo pilies sienų jie įsirengė pozicijas Kuoknesės pilies apšaudymui iš artilerijos.Munthe, Ludvig Wilhelmson (1902). Kongl. fortifikationens historia

Gustavas II Adolfas su didžiąja savo kariuomenės dalimi ir artilerija Kuoknesę pasiekė liepos 15 d. (liepos 5 pagal Julijaus kalendorių).

Po keleto dienų apsiausties ir neilgai trukusio apšaudymo pilies gynėjai liepos 14 d. (liepos 24 d. pagal Grigaliaus kalendorių) pasidavė.

Po Kuoknesės kapituliacijos LDK didysis etmonas Leonas Sapiega su apie 3 tūkst. karių pajėgomis pamėgino atakuoti švedus. Mūšyje Sapiegos pajėgos buvo sumuštos ir neteko visų patrankų.Stenbock, R. (1928). Östgötta kavalleriregemente, 1618–1699Blomberg, Karl Johann von Baron (1701). An Account of Livonia: With a Relation of the Rise, Progress, and Decay of the Marian Teutonick OrderDodge, Theodore Ayrault (2012-08-27). Gustavus Adolphus: A History of the Art of War from Its Revival After the Middle Ages to the End of the Spanish Succession War Po šių kautynių Gustavas Adolfas pasuko į Biržus, kuriuos po keleto dienų apgulties užėmė rugsėjo 7 d.

 Literatūra 

 Blomberg, Karl Johann von Baron (1701). An Account of Livonia: With a Relation of the Rise, Progress, and Decay of the Marian Teutonick Order. Peter Buck.
 Dodge, Theodore Ayrault (2012-08-27). Gustavus Adolphus: A History of the Art of War from Its Revival After the Middle Ages to the End of the Spanish Succession War. Tales End Press. ISBN 978-1-62358-059-9
 Essen, Michael Fredholm von (2020). The Lion from the North: The Swedish Army During the Thirty Years' War. Helion & Company. pp. 36–38. ISBN 9781804511060.
 Höjer, Magnus & Veibull, Martin (1881). Sveriges historia från äldsta tid till våra dagar: IV delen. Sveriges storhetstid från år 1611 till år 1718, (švedų k), Martin Veibull, Magnus Höjer [Ernst Carlson] M. Fl. 1881
 Munthe, Ludvig Wilhelmson (1902). Kongl. fortifikationens historia
 Roberts, Michael (1953). Gustavus Adolphus: A History of Sweden, 1611–1632. Longmans, Green. pp. 245–255.
 Stenbock, R. (1928). Östgötta kavalleriregemente, 1618–1699 (švedų k). I. Haeggströms boktryckeri a.b
 Sundberg, Ulf (1998). Svenska krig 1521–1814. Stockholm: Hjalmarson & Högberg. pp. 111–112. ISBN 9789189080140.

 Išnašos 

Kategorija:ATR-Švedijos karo (1600–1629) mūšiai
Kategorija:Mūšiai Latvijos teritorijoje
Kategorija:LDK mūšiai
Kategorija:Švedijos mūšiai
Kategorija:1625 metai