Žodžių junginys

Žodžių junginys – keletas pagal savo reikšmę ir gramatiškai tarpusavyje susijusių savarankiškų žodžių, žyminčių atskirą sąvokos vienetą (objektą, kokybę, veiksmą ir kita).

Žodžių junginiai nagrinėjami kaip tiktai sakinio sudėtyje atliekantys komunikacinę funciją (įeinantys į kalbos aktą) sintaksės vienetai. Dauguma kalbininkų sutaria, kad žodžių junginius sudaro reikšminiai (turintys savarankišką semantinę reikšmę) žodžiai, susieti valdymu (veiksmažodžio ir nuo jo priklausančio žodžio ryšiais). Kai kurie tyrėjai taiko platesnę žodžių junginio sampratą: sujungiamieji žodžių junginiai – vienarūšių sakinio dalių junginiai, taip pat predikatiniai žodžių junginiai – veiksnys ir tarinys.

 Žodžių ryšių tipai žodžių junginiuose 
Predikatinis ryšys – ryšys sakinyje tarp gramatinio centro narių.

Prijungiamajame žodžių junginyje vienas žodis yra pagrindinis, o kitas – priklausomasis (iš pagrindinio veiksmažodžio jam galima iškelti klausimą). Žodžių junginiuose taikomi trys žodžių ryšių tipai:
 Derinimas – ryšių tipas, kai priklausomasis žodis su pagrindiniu derinamas gimine, skaičiumi, linksniu. Pagrindinis žodis visada yra daiktavardis; priklausomuoju gali būti: būdvardis, dalyvis, įvardis arba skaitvardis.
 Pavyzdžiai: graži kepurė, apie įdomų pasakojimą, švenčiantys žmonės, to paties pavadinimo, aštuntoji klasė.
 Valdymas – žodžio formos arba konstrukcijos parinkimas, lemiamas pagrindinio vieneto junglumo.
 Pavyzdžiai: neapykanta priešui, linguoti galva, mylėti kitus.
 Šliejimas – ryšio rūšis, kai žodžio priklausomybė reiškiama leksiškai, žodžių tvarka ir intonacija, nevartojant tarnybinių žodžių arba morfologinės kaitybos. Sudaroma su prieveiksmiais, būdiniais, bendratimi, padalyviais ir iš dalies su pusdalyviais.

 Pavyzdžiai: gražiai dainuoti, bėgte bėgo, ramiai gulėti, sėdėdamos dainavo, labai pavargti, suklydus pasitaisyti.

 Žodžių junginių klasifikavimas pagal pagrindinį žodį 
Pagal pagrindinio žodžio morfologines ypatybes žodžių junginiai skirstomi taip:
 Veiksmažodiniai (pagrindinis žodis yra veiksmažodis) Pavyzdžiai: sudaryti planą, stovėti prie lentos, prašyti užeiti, skaityti apie save.
 Vardažodiniai
 Daiktavardiniai (pagrindinis žodis yra daiktavardis)  Pavyzdžiai: rašinio planas, važinėjimasis po miestą, trečioji klasė, kiaušiniai šaldytuve.
 Būdvardiniai (pagrindinis žodis yra būdvardis) Pavyzdžiai: vertas apdovanojimo, artimas šeimai, gana stropus, greitas supykti.
 Skaitvardiniai (pagrindinis žodis yra skaitvardis) Pavyzdžiai: du pieštukai, antrasis iš kandidatų.
 Įvardiniai (pagrindinis žodis yra įvardis) Pavyzdžiai: kažkas iš mokinių, kai kas nauja.
 Prieveiksminiai (pagrindinis žodis yra prieveiksmis) Pavyzdžiai: nepaprastai svarbu, toli nuo kelio.

 Žodžių junginių klasifikavimas pagal keliamą klausimą 
 Pažyminio – objekto požymius apibūdinantys žodžių junginiai: Pavyzdžiai: gili upė, gera nuotaika, miško gėlės.
 Papildinio – veiksmo objektą nurodantys žodžių junginiai. Pavyzdžiai: skaityti knygą, duoti draugui, eiti keliu, norėti obuolių.
 Aplinkybių – veiksmo pobūdį, vietą, laiką ir kt. žymintys žodžių junginiai. Pavyzdžiai: gerai išsimiegoti, ateiti rytoj, žaisti kieme.

 Žodžių junginių klasifikavimas pagal sandarą 
 Vientisiniai žodžių junginiai daržniausiai sudaryti iš dviejų reikšminių žodžių.
Pavyzdžiai: naujas namas, žilagalvis vyras.
 Sudėtiniai žodžių junginiai sudaromi iš vientisinių žodžių junginių.
Pavyzdžiai: linksmi vakariniai pasivaikščiojimai, vasarą atostogauti pietuose.

Akademinis žodžių junginių sandaros klasifikavimas sudėtingesnis. Be vientisinių ir sudėtinių, išskiriami taip pat ir kombinuotieji žodžių junginiai. Pagrindinis šio klasifikavimo rodiklis – žodžių ryšių tipai žodžių junginyje.Академическая русская грамматика, 1982, §§ 1886–1889 Kombinuotaisiais vadinami žodžių junginiai, sudaryti pasitelkiant įvairias žodžių ryšių rūšis. Pavyzdžiui, žodžių junginyje „entuziastingai skaityti įdomią knygą“ galima išskirti tokias pagrindinių ir priklausomųjų žodžių poras: „entuziastingai skaityti“, „skaityti knygą“, „įdomią knygą“.

 Žodžių junginių klasifikavimas pagal dėmenų susietumo laipsnį 

Žodžių junginiai pagal dėmenų susietumo laipsnį gali būti:
 sintaksiškai laisvi
Pavyzdys: aukštas namas.
 sintaksiškai (arba frazeologiškai) nelaisvi, sudarantys nedalomą sintaksinį vienį ir sakinyje atliekantys vieno nario vaidmenį
Pavyzdžiai: paukščių pienas, gausybės ragas.

 Kas nėra žodžių junginiai 
Siaurąja, daugumoje vadovėlių ir akademinėje gramatikoje pateikiama prasme žodžių junginiams nepriklauso tie junginiai, kurie susieti ne valdymo ryšiais, kuriuose vienas iš žodžių nėra reikšminis arba jei ryšiai susidaro tik su tam tikra forma tam tikroje sakinio vietoje:
 Veiksnys ir tarinys (predikatinis sakinio centras), pavyzdžiui, pučia vėjas.
 beasmenė forma arba veiksmažodžio neveikiamoji rūšis, kai veiksmo atlikėjas reiškiamas kilmininku, pavyzdžiui, siūloma mokslininkų
 Vienarūšių sakinio dalių junginys, pavyzdžiui, vikrus ir greitas
 Sudėtinių laikų formos, geidžiamoji nuosaka, sudėtinės laipsnių formos, pavyzdžiui, esu sakęs, tegul eina, labiau vykęs
 Žodžio ir su juo susijusio sakinio atskiro nario junginys, pavyzdžiui, krenta sukdamasis
 Tarnybinio ir savarankiško žodžio junginys, pavyzdžiui, daiktavardis su prielinksniu: prieš miegą
 Tos pačios formos veiksmažodžių junginys
 Frazeologizmai, pavyzdžiui, nei velnias, nei gegutė

 Žodžių junginių sintaksinė analizė 

 Analizės seka 
 sakinyje išskirti žodžių junginį;
 nurodyti pagrindinį žodžių junginio narį ir nustatyti, kokiai kalbos daliai jis priklauso;
 nustatyti sandaros tipą;
 nustatyti prijungiamojo ryšio tipą ir
 dėmenų sintaksinį santykį.

 Žodžių junginių sintaksinės analizės pavyzdys 
Geltona žibalinės lempos ugnis apšvietė medinį peiliu išraižytą stalą (K. Paustovskis).

 Geltona žibalinės lempos ugnis: 1) (geltona žibalinės) lempos ugnis; 2) vardažodinis; pagrindinis narys – daiktavardis ugnis; 3) sudėtinis (sudarytas iš dviejų vientisinių, nes išplėsti abu nariai): geltona ugnis ir žibalinės lempos; 4) prijungiamojo ryšio rūšis – neprielinksninis valdymas: lempos (kieno?) ugnis; 5) sintaksinis santykis – pažyminio.
 Apšvietė medinį stalą:1) apšvietė (medinį) stalą;2) veiksmažodinis; pagrindinis narys – veiksmažodis apšvietė;3) sudėtinis: išplėstas priklausomasis dėmuo;4) prijungiamojo ryšio rūšis – valdymas: apšvietė (ką?) stalą;5) sintaksinis santykis – papildinio.
 peiliu išraižytą stalą: 1) peiliu išraižytą (kokį?) stalą; 2) vardažodinis; pagrindinis narys – daiktavardis stalą;3) sudėtinis: išplėstas priklausomasis dėmuo peiliu išraižytą;4) prijungiamojo ryšio rūšis – derinimas; 5) sintaksinis santykis – pažyminio.
 Peiliu išraižytą: 1) peiliu (kuo?) išraižytą;2) veiksmažodinis: pagrindinis žodis – veiksmažodžio išraižyti neveikiamosios rūšies būtojo laiko dalyvis;3) vientisinis;4) prijungiamojo ryšio rūšis – neprielinksninis valdymas;5) sintaksinis santykis – papildinio.

 Išnašos 

 Literatūra 




 Словосочетания топонимических прилагательных с нарицательными существительными: Дубовой Н. А. На холме Лысый сфотографировался, или Замечание о топонимах-прилагательных в русской речи // Донской временник. Год 2016-й. Вып. 24 / Дон. гос. публ. б-ка. — Ростов-на-Дону, 2015.
 Розенталь Д. Э. и др. Словарь лингвистических терминов.


Kategorija:Sintaksė