Sembos apskritis

Sembos apskritis () – Rytų Prūsijos administracinis teritorinis vienetas, gyvavęs 1939–1945 m. dabartinės Kaliningrado srities vakarinėje dalyje. Priklausė Karaliaučiaus apygardai. Plotas 1923 km², 120 246 gyventojai (1939 m.). Administracinis centras – Karaliaučius (į apskrities sudėtį neįėjo).

Apėmė Sembos pusiasalį, pietinę Kuršių nerijos ir šiaurinę Aismarių nerijos dalį, Kuršių marių pietvakarinę pakrantę, Karaliaučiaus apylinkes. Šiaurėje ribojosi su Klaipėdos, rytuose – su Labguvos ir Vėluvos, pietuose – su Ylavos ir Šventapilės apskritimis, pietvakariuose – su Elbingo apskritimi. Priėjo prie Baltijos jūros, Kuršių marių ir Aismarių. Buvo suskirstyta į du miestus (Žuvininkus ir Piliavą) ir 67 valsčius.Rolf Jehke, Landkreis Samland, Territoriale Veränderungen in Deutschland und deutsch verwalteten Gebieten 1874–1945. 2005-05-07. Nuoroda tikrinta 2025-01-11.

Sudaryta 1939 m., sujungus Žuvininkų ir Karaliaučiaus kaimiškąją apskritis. Sudarant naująją apskritį, dalis buvusių apskričių teritorijos prijungta prie Karaliaučiaus miesto.Rolf Jehke, Städte und Amtsbezirke. Landkreis Samland, Territoriale Veränderungen in Deutschland und deutsch verwalteten Gebieten 1874–1945. 2005-05-07. Nuoroda tikrinta 2025-01-11. Po Antrojo pasaulinio karo, Karaliaučiaus kraštą užėmus Sovietų Sąjungai, panaikinta; jos vietoje sudaryti Primorės (nuo 1965 m. Zelenogradsko) ir Gurjevsko rajonai.

Didžiausios gyvenvietės 1939 m.: Piliava (10980 gyv.), Krantas (5089 gyv.), Naujieji Kuršiai (4820 gyv.), Noihauzenas (4198 gyv.), Žuvininkai (3860 gyv.), Palvininkai (3080 gyv.), Rūsiai (2544 gyv.), D. Heidekrugas (2412 gyv.), Peisė (2201 gyv.), Senoji Piliava (2147 gyv.).Landkreis Samland, verwaltungsgeschichte.de. Suarchyvuota 2016-03-04. Nuoroda tikrinta 2025-01-11.

 Šaltiniai 

 Literatūra 
 Paul Gusovius (red.): Der Landkreis Samland. Ein Heimatbuch für die ehemaligen Landkreise Königsberg und Fischhausen. Holzner, Würzburg 1966

Kategorija:Karaliaučiaus apygardos apskritys