CV90

CV90 (Combat Vehicle 90; ) – Švedijoje sukurta vikšrinė pėstininkų kovos mašina ir šarvuočių šeima. Kovos mašina pradėta naudoti 1994 metais.

CV90 platformos dizainas nuolat tobulėjo, atsižvelgiant į technologinę pažangą ir kintančius kariuomenių reikalavimus. Šiuo metu moderniausias gaminamas variantas yra CV90 Mk IV. Ankstyvieji CV90 variantai Švedijos kariuomenėje dažniausiai naudojo Bofors gamybos bokštelį, ginkluotą 40 mm automatine patranka. Tačiau naujesni CV90 variantai naudoja modernesnį BAE Systems gamybos bokštelį, ginkluotą 30 mm arba 35 mm Bushmaster automatine patranka.

2024 m. pabaigoje Lietuva nusprendė pradėti derybas su gamintoju dėl CV90 pėstininkų kovos mašinų įsigijimo.

 Istorija 

Devintojo dešimtmečio pradžioje Švedijos kariuomenė turėjo daug skirtingų šarvuočių tipų, kurie reikalavo intensyvios techninės priežiūrios bei kurie nebeatitiko tų dienų karinių poreikių. Be to, Švedijos priimti sprendimai reikalavo didesnio kariuomenės mechanizavimo. Todėl buvo nuspręsta sukurti naują, modernią pėstininkų kovos mašiną, kuri taip pat tarnautų kaip vieninga šarvuočio platforma ir kitiems poreikiams. 1983 m. buvo pradėtas CV90 projektas, o pėstininkų kovos mašiną per keletą metų suprojektavo kompanijos Hägglund & Söner ir Bofors (dabar, BAE Systems), pagal Švedijos gynybos resursų administracijos () užsakymą. Pirmasis prototipas (Strf 9040) buvo pagamintas 1988 metais, o serijinė gamyba pradėta 1991 metais. Aktyvią tarnybą Švedijos karinėse pajėgose pradėjo 1994 m. Vėliau kovos mašiną įsigijo ir pradėjo naudoti Šiaurės bei kitos Europos šalys.

 Variantai 

 Ankstyvieji modeliai Švedijos kariuomenėje 

1994–2002 m. Švedijos kariuomenei buvo gaminami CV9040 () modeliai, kurių iš viso pristatyta 509. Pėstininkų kovos mašinos ginkluotos Bofors 40 mm L/70 automatine patranka. Tačiau CV90 šarvuočių šeima ir jų pagrindu taip pat buvo pagamintos TriAD oro gynybos sistemos, inžinerinės karinės mašinos, taip pat vadovavimo ir stebėjimo mašinos; be to, buvo planuojama kurti savaeigius minosvaidžius. Šios mašinos turi Scania DI 14 dyzelinius variklius, kurių pajėgumas 550 AG (hp). Nuo 1997 m. užsakytos mašinos turėjo stabilizuotą patranką bei kitus patobulinimus ir yra vadinamos CV9040A. Vėliau buvo atliktos ugnies valdymo sistemų ir kitos modernizacijos, šie modeliai žinomi kaip CV9040B ir CV9040C. Duomenys apie CV9040 šarvus neskelbiami, tačiau manoma, kad kovos mašinos priekinė arka yra suprojektuota atlaikyti bent 23 mm šarvamušius sviedinius.

Šie pirmos kartos variantai retrospektyviai dar vadinami Mk 0 (arba Mark 0).

 CV9 Mk I/II 

1994 m. Norvegijos kariuomenė užsakė modifikuotą CV90 modelį. CV9030N modelis, dar žinomas kaip Mk I, turi 30 mm Bushmaster II automatinę patranką, kuri yra pilnai stabilizuota ir gali atidengti ugnį mašinai judant. Taip pat įrengtas galingesnis Scania 680 AG (hp) variklis, integruota MBDA Eryx prieštankinė raketa, įdiegti modernesni termovizoriai bei atlikti kiti patobulinimai.

Dešimtajame dešimtmetyje Šveicarija ir Suomija užsisakė CV90 modelius su savo modifikacijomis, CV9030CH ir CV9030FIN, kurie dar žinomi kaip Mk II. Šie modeliai didele dalimi kurti CV9030N pagrindu, tačiau su papildomais patobulinimais: pilnai elektroninė patrankos kontrolė, atskiri termovizoriai/stebėjimo įrengimai vadui ir šauliui, papildomi periskopai ir stebėjimo įrangos patobulinimai, mūšio valdymo ir informacinė sistema bei video tinklas, 140 mm pakeltas stogas gale ir kt. Šios kartos mašinos laikui bėgant buvo toliau modernizuojamos.

 CV90 Mk III 

2004 m. Nyderlandų kariuomenė užsisakė CV9035NL modelį, su 35 mm Bushmaster III automatine patranka. Šie modeliai taip pat turėjo reikšmingų patobulinimų: kompiuterizuota ugnies valdymo sistema su amunicijos programavimu; pilnai apsisukančio stebėjimo kameros, su trečios kartos termovizoriais ir visiškai stabilizuotu vaizdu, tiek vadui, tiek šauliui. Šie modeliai taip pat turi sustiprintą viršutinį šarvą. 2005 m. Danijos kariuomenė užsisakė CV9035DK modelį, kuris reikšmingai nesiskyrė nuo CV9035NL. 2014 m. Estija užsisakė CV9035NL variantų iš Nyderlandų. 2020 m. Nyderlandų kariuomenė pradėjo naudoti guminius vikšrus (), kurie sumažina svorį bei triukšmą mašinos viduje.

CV9035NL ir CV9035DK modeliai dar yra žinomi kaip Mk III. Kaip ir Mk I/II modeliai, šios kartos mašinos laikui bėgant buvo papildomai modernizuojamos, o pritaikytos technologijos panaudotos naujos kartos modeliuose.

 CV90 Mk IV 

Mk IV šiuo metu yra pažangiausi CV90 gaminami modeliai. Šie modeliai integruoti su Izraelio gamybos Iron Fist aktyvios apsaugos sistema bei Spike LR prieštankinėmis raketomis, turi aktyvią pakabą (), modernizuotas elektronines ir kompiuterines sistemas su papildytosios realybės funkcija, taip pat turi naują 1,000 AG (hp) variklį ir kt. patobulinimus.

2022–2023 m. šių modelių užsakė Slovakija bei Čekija, tačiau su skirtingo kalibro Bushmaster automatine patranka: Slovakija pasirinko 35 mm, o Čekija 30 mm. Šie modeliai šaltiniuose dar vadinami CV9035SK ir CV9030CZ. 2024 m. Švedija ir Danija užsisakė CV9035 Mk IIIC modelių, kurie turi pasyvią pakabą, bet iš esmės yra tapatūs Mk IV.

 Kiti CV90 variantai 

Yra naudojami įvairūs kiti CV90 šeimos variantai. Švedija naudoja Grkpbv 90 120 mm savaigius minosvaidžius; Lvkv 9040 (TriAD) savaeiges oro gynybos sistemas su PS-95 radaru bei 40 mm programuojamais sviediniais ir kt. Taip pat buvo sukurta įvairių CV90 prototipų: Armadillo šarvuotis ginkluotas 50 Browning kulkosvaidžiu, CV90120T lengvasis tankas su 120 mm patranka ir įvairūs kiti.

 Kovinis naudojimas 

CV90 (9040C variantą) pirmą kartą kovinėmis sąlygomis panaudojo Švedija, 2004 metais, Jungtinių Tautų taikos palaikymo misijoje Liberijoje. Vėliau, Norvegijos pajėgos naudojo šias kovos mašinas (CV9030N variantą) Afganistano karo metu, nuo 2007 metų, kur CV90 dalyvavo aktyviuose mūšiuose. Nuo 2010 metų šias mašinas (CV9035DK variantą) Afganistane taip pat naudojo Danija, o dalis mašinų ir danų karių nukentėjo nuo improvizuotų sprogstamųjų užtaisų.

2023 m. sausio mėnesį Švedija paskelbė, kad perduos 50 kovos mašinų (CV9040C variantų) Ukrainai. Tų pačių metų vasarą CV90 buvo pradėtos naudoti Rusijos–Ukrainos kare. Mūšiuose kovos mašinos pasižymėjo kaip turinčios didelę ugnies galią ir efektyviai apsaugančios įgulą.

 Operatoriai 

Šalys, naudojančios CV90:










Šalys, pasirašiusios CV90 įsigijimo sutartis:




 Taip pat skaitykite 
 Vilkas (pėstininkų kovos mašina)

 Šaltiniai 

 Bibliografija 



Kategorija:Pėstininkų kovos mašinos