Alfonsas Tekorius

Alfonsas Tekorius (1934 m. balandžio 3 d. Medingėnuose, Žarėnų valsčiuje – 2025 m. birželio 1 d. Vilniuje)Alfonsas Tekorius. Visuotinė lietuvių enciklopedija. 2019-01-11. Nuoroda tikrinta 2025-06-02.Mirė žymus vertėjas, kalbininkas Alfonsas Tekorius. Delfi. 2025-06-02. Nuoroda tikrinta 2025-06-02. – lietuvių kalbininkas, vertėjas.

 Biografija 
Baigė Varnių vidurinę mokyklą. 1954–1959 m. studijavo vokiečių kalbą ir literatūrą Vilniaus universitete. Iškart po studijų buvo paskirtas vokiečių kalbos dėstytoju Vilniaus universiteto Vokiečių kalbos katedroje. 1962–1965 m. studijavo aspirantūroje Kijevo T. Ševčenkos universitete, studijų specializacija buvo fonetika ir fonologija. 1971 m. Leningrado universitete apgynė filologijos mokslų kandidato disertaciją. Vilniaus universiteto Vokiečių kalbos katedroje buvo paskirtas vedėju ir juo išdirbo iki 1981 m. 1974 m. suteiktas docento vardas. 1981–1984 m. universitete liko tik dėstyti, tuo metu pradėjo užsiimti ir vertimais. 1985–1997 m. buvo Vilniaus universiteto Filologijos fakulteto mokslo reikalų prodekanas. 1997–2000 m. dėstė vokiečių kalbą, o 2000 m. išėjo į pensiją ir atsidėjo vertimams. 1992 m. stažavosi Zalcburgo universitete, 1995 m. – Miunsterio universitete. 1999 m. dalyvavo tarptautinėje Gėtės vertėjų konferencijoje Erfurte. Nuo 2002 m. buvo Lietuvos rašytojų sąjungos narys.ALFONSAS TEKORIUS  (1934 04 03–2025 06 01). Lietuvos raįytojų sąjunga. 2025-06-02. Nuoroda tikrinta 2025-06-02.

 Bibliografija 
 Vertimai iš vokiečių kalbos 

 L. Feuerbach. Krikščionybės esmė. – Vilnius: Mintis, 1985.
 O. Schneidereit. Prūsai. – Vilnius: Mintis, 1989.
 A. Schweitzer. Kultūra ir etika. – Vilnius: Mintis, 1989.
 A. Schopenhauer. Gyvenimo išminties aforizmai. – Vilnius: Pradai, 1994; Tyto alba, 2007.
 F. Nietzsche. Linksmasis mokslas („la gaya scienza“). – Vilnius: Pradai, 1995.
 F. W. J. Schelling. Žmogaus laisvės esmės ir su ja susijusių dalykų filosofiniai tyrimai. – Vilnius: Pradai, 1995.
 J. W. Goethe. Vilhelmo Meisterio klajonių metai, arba Atsižadantieji: romanas. – Vilnius: Vaga, 1996; Gimtasis žodis, 2014.
 F. Nietzsche. Apie moralės genealogiją: poleminis veikalas. – Vilnius: Pradai, 1996.
 F. Nietzsche. Tragedijos gimimas, arba Helenizmas ir pesimizmas. – Vilnius: Pradai, 1997.
 Antikos žodynas (kartu su R. Kumžiene, A. Trakymu). – Vilnius: Alma littera, 1998.
 Smėlio žmogus: vokiečių romantikų pasakos. – Vilnius: Alma littera, 1999.
 H. Genzmer. Salvadoras Dali ir Gala: dailininkas ir jo mūza. – Vilnius: Tyto alba, 1999.
 W. Busch. Maksas ir Moricas: septynios dviejų nenaudėlių išmonės. – Vilnius: Vyturys, 1999.
 W. Nigg. Friedrich Nietzsche: regėtojas, pranašas, šventasis. – Vilnius: Tyto alba, 2001.
 A. Schopenhauer. Parerga ir paralipomena: filosofiniai samprotavimai apie filosofiją, būtį, kančią, grožį, moteris ir savižudybę. – Vilnius: Pradai, 2001.
 A. Halder. Filosofijos žodynas. – Vilnius: Alma littera, 2002.
 F. Nietzsche. Štai taip Zaratustra kalbėjo. – Vilnius: Alma littera, 2002, 2007, 2008, 2011, 2013, 2014.
 J. Habermas. Modernybės filosofinis diskursas. – Vilnius: Alma littera, 2002.
 E. Canetti. Masė ir valdžia. – Vilnius: Alma littera, 2003.
 W. Welsch. Mūsų postmodernioji modernybė. – Vilnius: Alma littera, 2004.
 F. Nietzsche. Ryto žara: mintys apie moralės prietarus. – Vilnius: Alma littera, 2005, 2006.
 M. Werner. Prie šlaito: romanas. – Vilnius: Alma littera, 2005.
 F. Waidacher. Bendrosios muzeologijos metmenys. – Vilnius: Lietuvos nacionalinis muziejus, 2007
 D. Kehlmann. Pasaulio matavimas: romanas. – Vilnius: Alma littera, 2007
 W. Hauff. Pasakos. – Vilnius: Alma littera, 2007.
 F. Nietzsche. Žmogiška, pernelyg žmogiška. – Vilnius: Alma littera, 2008, 2013.
 F. Weissensteiner. Genijų moterys. – Vilnius: Alma littera, 2008.
 Metzlerio filosofų žinynas: nuo ikisokratikų iki naujųjų laikų filosofų (kartu su A. Lozuraičiu). – Vilnius: Mintis, 2008.
 J. W. Goethe. Pasakos. – Vilnius: Gimtasis žodis, 2009.
 J. Neffe. Einšteinas: biografija. – Vilnius: Alma littera, 2010.
 K.-R. Mai. Vatikanas: dvilypė vienos pasaulinės valdžios istorija. – Vilnius: Alma littera, 2010.
 R. D. Precht. Kas aš esu?: filosofinė kelionė į save. – Vilnius: Alma littera, 2010.
 Kurt-J. Heering, J. Müller. Pasaulio pabaiga: majų pranašystės. – Vilnius: Alma littera, 2010.
 E. Waibl, F. J. Rainer. Pamatinės filosofijos žinios: tūkstantis klausimų ir atsakymų. – Vilnius: Gimtasis žodis, 2011.
 N. C. Vosseler. Po šafraniniu mėnuliu: romanas. – Vilnius: Alma littera, 2012.
 S. Fitzek. Terapija: romanas. – Vilnius: Alma littera, 2012.
 F. Kuršaitis. Lietuvių kalbos gramatika. – Vilnius: Vilniaus universiteto leidykla, 2013.
 F. Kuršaitis. Lietuvių kalbos garsų ir kirčio mokslas, 1849. – Vilnius: Vilniaus universiteto leidykla, 2013.
 A. Gesthuysen. Seserys: romanas. – Vilnius: Alma littera, 2014.
 H.-D. Otto. Pamišę karaliai: nuo Kaligulos iki Liudviko II. – Vilnius: Alma littera, 2015.
 J. W. Goethe. Vilhelmo Meisterio mokymosi metai. – Vilnius: Gimtasis žodis, 2014
 J. Užpurvis. Trys kalbinės studijos. ‒ Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos centras, 2016.
 M. Raabe. Pjūvis. Psichologinis trileris. – Vilnius: Alma litera, 2016
 O. Spengler. Vakarų saulėlydis. Pasaulio istorijos morfologijos apmatai. Pirmas tomas: „Pavidalas ir tikrovė“. – Vilnius: Margi raštai, 2018. – Antras tomas: 
 „Pasaulio istorijos perspektyvos“. – Vilnius: Margi raštai, 2020.
 H.-G. Gadamer. Tiesa ir metodas. Pamatiniai filosofinės hermeneutikos bruožai. – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos centras, 2019.
 J. G. Herder. Idėjos žmonijos istorijos filosofijai. – I tomas. – Vilnius: Margi raštai, 2020.
 J. G. Herder. Idėjos žmonijos istorijos filosofijai. – II tomas. – Vilnius: Margi raštai, 2021.
 D. Kehlmann. Tilis Ulenšpygelis: romanas. – Vilnius: Alma litera, 2021.
 D. Husemann. Paryžiaus romanų fabrikas: romanas. – Vilnius: Alma littera, 2023.
 Friedrich Wilhelm Joseph Schelling. RINKTINĖ: Gamtos filosofijos sistemos apmatų įvadas. Transcendentalinio idealizmo sistema. Mano filosofijos sistemos išdėstymas. – Vilnius: Margi raštai, 2023.
 Antanas Salys. Žemaičių tarmės. – I dalis: Žemaičių kalbos ploto istorija. –  Vilnius: Lietuvių kalbos institutas, 2024.
 Johann Gottlieb Fichte. RINKTINĖ: Apie žinojimo mokslo arba vadinamosios filosofijos sąvoką. Kelios paskaitos apie mokslininko paskirtį. Bendrojo žinojimo mokslo pagrindas. Žinojimo mokslo savitumo apybraiža atsižvelgiant į teorines išgales. –  Vilnius: Margi raštai, 2025.Tekorius Alfonsas. Lietuvos rašytojų sąjunga. Nuoroda tikrinta 2025-06-02.
</div>

 Apdovanojimai 
 2000 m. Šveicarijos kultūros fondo „Pro Helvetia“ vertėjo stipendija.
 2022 m. Metų vertėjo krėslas.
 2024 m. Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Riterio kryžius.Tekorius Alfonsas. Lietuvos rašytojų sąjunga. Nuoroda tikrinta 2025-06-02.

 Šaltiniai 

Kategorija:Lietuvos kalbininkai
Kategorija:Lietuvos vertėjai
Kategorija:Vilniaus universiteto dėstytojai