Mažieji Šileliai

Mažieji Šileliai (, nuo 1938 m. Kleinschollen; nuo 1946 m. Kalačejevas, ) – buvęs kaimas Rytų Prūsijoje, Ragainės, nuo 1922 m. – Tilžės-Ragainės apskrityje, dabartinės Kaliningrado srities šiaurės rytinėje dalyje, 14 km į šiaurės vakarus nuo Lazdynų ir 17 km į pietryčius nuo Ragainės.Vasilijus Safronovas, Šileliai, 5, Mažosios Lietuvos enciklopedija, 2009 m. Nuoroda tikrinta 2024-09-19.

 Istorija 
dešinėje|miniatiūra|260px|Mažųjų Šilelių kaimo bendruomenė 1934 m.

Atsirado XVIII a. viduryje. Anksčiau vadinti dar ir Varliais (Warlen), Varlučiais, Mažaisiais Šileliškiais (Klein Schillehlischken). 1785 m. buvo Įsruties apskrities Leskaminio domenų valsčiaus šatulinių valstiečių kaimas su 8 ugniakurais (gyvenamaisiais namais),Johann Friedrich Goldbeck, Volständige Topographie des Königreichs Preussen, Volständige Topographie vom Litthauischen Kammer=Departement, p. 141. Karaliaučius ir Leipcigas, 1785. Nuoroda tikrinta 2024-09-20. 1823 m. – šatulinių kulmiškių kaimas su 56 gyventojais.Alexander A. Mützell, Leopold Krug, Neues topographisch-statistisch-geographisches Wörterbuch des preussischen Staats, T. 4 (P–S), p. 237. Kümmel, Halle, 1823. Nuoroda tikrinta 2024-09-20. Tikintieji iki 1902 m. priklausė Būdviečių, vėliau – Vėdaraitiškių evangelikų liuteronų parapijai. 1818 m. po administracinių reformų kaimas priskirtas Ragainės apskričiai, 1874 m. pateko į apskrityje suformuotą Kakšių valsčių, 1909–1945 m. buvo Vėdaraitiškių valsčiaus sudėtyje.Amtsbezirk Sandkirchen, Territoriale Veränderungen in Deutschland und deutsch verwalteten Gebieten 1874–1945. Nuoroda tikrinta 2024-09-21. 1905 m. Mažuosiuose Šileliuose buvo 23 sodybos, gyveno 141 žmogus, iš jų 71 lietuvis (50,4 %); kaimas valdė 200 ha žemės.Gemeindelexikon für das Königreich Preußen, Heft I, Provinz Ostpreußen, p. 252, 253. Verlag des Königlichen Statistischen Landesamts, Berlin SW, 1907. 

Mažuosiuose Šileliuose 1903 m. gimė lietuvių kultūros veikėjas, vertėjas Ernstas Emilis Kraštinaitis. Jo atsiminimais, XX a. pradžioje kaime gyveno 24 šeimos, daugiausia ūkininkai; ūkiai buvę nedideli, apie 20–25 ha (mažiausias 0,5 ha dydžio). Tie, kurie laikydavo daugiau gyvulių, pašarui paruošti nuomodavo dar ir pievas Nemuno lankose ar valstybiniuose miškuose.Emilijus Kraštinaitis, Mažoji Lietuva, kokia ji buvo paskutiniuoju laiku. Lietuvininkų žodis, Kaunas: 1995 m., p. 578, 579, 592. Nuoroda tikrinta 2024-09-21. Kaime stovėjo vėjo malūnas, link Šešupės tekėjo bevardis upelis. Po Antrojo pasaulinio karo, vietiniams gyventojams pasitraukus į Vokietijos gilumą, kaimas ištuštėjo, vėliau sovietmečiu galutinai sunaikintas.Domas Kaunas, Paskutinis Mažųjų Šilelių liudytojas. Lietuvininkų žodis, Kaunas: 1995 m., p. 618. Nuoroda tikrinta 2024-09-21.

 Gyventojai 

 Šaltiniai 

 Nuorodos 


Kategorija:Ragainės apskrities gyvenvietės
Kategorija:Panaikintos Krasnoznamensko rajono gyvenvietės