Prekmurų tarmė

Prekmurų tarmė (prekmürščina, prekmörščina, panonska slovenščina, prekmurščina, prekmursko narečje) – pietų slavų tarmė, vartojama slovėnų Prekmurjės regione. Kartais įvardijama kaip mikrokalba.Дуличенко А. Д. Малые славянские литературные языки. I. Южнославянские малые литературные языки // Языки мира. Славянские языки. – М.: Academia, 2005. – psl. 600. – Šią tarmę vartoja apie 110 000 žmonių:Damir Josipovič: Prekmurje in prekmurščina (Anali PAZU – Letnik 2, leto 2012, številka 2) 80 000 – Prekmurjėje, 20 000 – kitose Slovėnijos vietose (ypač Maribore ir Liublianoje) ir dar 10 000 – kitose šalyse. Vengrijoje šią tarmę vartoja slovėnų tautinė mažuma Vaše, taip pat – Budapešte, Sombathėjuje, Bakonije bei Mošonmadiarovare. Be to, yra šiek tiek kalbančių Austrijoje, Vokietijoje, Jungtinėse Amerikos Valstijose ir Argentinoje.

Prekmurų tarmė priklauso Panonijos tarmių grupei, dar vadinamai rytų slovėnų tarmių grupe. Tarmė turi glaudžių istorinių ryšių su kroatų kalbos kaikavų tarme. Taip pat turi daug sutapimų su halozės, slovėnijos kalvų ir prlekijos tarmėmis, kurios yra visiškai suprantamos vienas kitam. Prekmurų tarmė, kuria kalba rytų Slovenijos gyventojai ir Vengrijoje gyvenantys slovėnai, nėra lengvai suprantama centrinės ir vakarų Slovėnijos gyventojams. XX amžiaus pradžios kalbininkas Agostonas Pavelas teigė, kad prekmurų tarmė yra pagrindinė, savarankiška slovėnų kalbos tarmė, kuri išsaugojo daug archaiškų slavų prokalbės bruožų.

 Rašyba 
Istoriškai Prekmurų tarmė buvo rašoma ne bohoričica – abėcėle, kurią naudojo slovėnai XVI–XIX a., o vengrų kalbos abėcėle. Slovėnų pedagogo Janušo Murkovičio vadovėlyje (1871) buvo naudojama kroatų kalbos abėcėlė.

Prekmurų tarmės abėcėlė:

 Iki 1914 m.: Aa, Áá, Bb, Cc, Cscs, Dd, Ee, Éé, Êê, Ff, Gg, Gygy, Hh, Ii, Jj, Kk, Ll, Lyly, Mm, Nn, Nyny, Oo, Ôô, Öö, Őő, Pp, Rr, Szsz, Ss, Tt, Uu, Üü, Űű, Vv, Zz, Zszs.
 Po 1914 m.: Aa, Áá, Bb, Cc, Čč, Dd, Ee, Éé, Êê, Ff, Gg, Gjgj, Hh, Ii, Jj, Kk, Ll, Ljlj, Mm, Nn, Njnj, Oo, Ôô, Öö, Pp, Rr, Ss, Šš, Tt, Uu, Üü, Vv, Zz, Žž.

 Fonetika ir fonologija 
Prekmurų tarmėje yra 16 balsių (a, á, e, ê, é, i, ì, o, ô, ó, ö, ő, u, ú, ü, ű).Katja Štrakl. Vowel System of North-Eastern Slovene, 2024 m. Visi balsiai su kirčiu yra ilgieji, o be kirčio – trumpieji. Tarmėje nėra balsių /ɛ/ ir /ɔ/.

 Istorija 
Prekmurų tarmė nuo slovėnų kalbos atsiskyrė apie IX amžių, pirmieji ją pradėjo vartoti aplink Balatono ežerą gyvenantys karantanai. Tarmė buvo labai atsiskyrusi nuo kitų slovėnų tarmių, nes didžioji dabartinės Slovėnijos dalis ilgą laiką priklausė Šventajai Romos imperijai, o Prekmurjės regionas – Vengrijos karalystei – dėl šios priežasties prekmurų tarmė nėra panaši į kitas slovėnų kalbos tarmes. 

XVI ir XVII a. iš Karniolos ir Štirijos į Prekmurję atkeliavo keli slovėnų protestantų pastoriai. Pastoriai atnešė slovėnų reformatoriaus Jurijaus Dalmatino Bibliją ir Postilę,Šebjanič, Franc (1978). The protestant movement of Slovenes in Pannonia. Translated by Király-Moss, Suzanne. Murska Sobota: Pomurska založba.Molnár, András; Mayer, László, eds. (2008). Viri za zgodovino Prekmurja 1./Források a Muravidék történetéhez 1. Szombathely, Zalaegerszeg, Maribor: Vas Megyei Levéltár, Zala Megyei Levéltár, Pokrajinski arhiv Maribor. Kuzmič, Franc (2000). Petanjski grad v domačem tisku. Protestantizem – zatočišče izgnanih na Petanjcih. Ur. Jože Vugrinec. Petanjci: Ustanova dr. Šiftarjeva fundacija. Ljubljana: Znanstvenoraziskovalni center SAZU. psl. 75–84. kurios buvo sunkiai suprantamos Prekmurjės gyventojams dėl jų tarmės ypatybių. XVI a. išpopuliarėjo teorija, siejanti prekmurjės slovėnus su vandalais,"Vandal (Fran > ePravopis)" Fran.si. Inštitut za slovenski jezik Frana Ramovša ZRC SAZU. todėl Vengrijos metraščiuose prekmurų tarmė dažnai buvo vadinama vandalų kalba.

Pirmoji knyga prekmurų tarme buvo išspausdinta 1715 m. Tai buvo slovėnų evangelikų liuteronų kunigo Ferenco Temlino „Mažasis katekizmas“.Jesenšek, Marko (2013). Poglavja iz zgodovine prekmurskega knjižnega jezika. Maribor: Mednarodna založba Oddelka za slovanske jezike in književnosti, Filozofska fakulteta, Univerza v Mariboru. . Be to, tuo laikotarpiu šia tarme taip pat rašė evangelikų liuteronų kungas Istvanas Kiuzmičius ir katalikų kunigas Miklašas Kiuzmičius.Smej, Jožef (1997). Se je Mikloš Küzmič v svojem prevodu evangyeliomov res naslanjal na Štefana Küzmiča? Slavistična revija letnik 45, številka 3/4. Ljubljana: Slavistično društvo Slovenije. psl. 533–544. I. Kiuzmičius išvertė Naująjį Testamentą (Nouvi Zákon, 1771), o M. Kiuzmičius parašė maldaknygę (Kniga molitvena, 1783) ir vadovėlį (ABC Kni'sicza, 1790). 1774 m. parašyta poema Versus Vandalici – pirmoji poema prekmurų tarme.Just, Franci (2000). Med verzuško in pesmijo. Poezija Prekmurja v prvi polovici 20. stoletja. Murska Sobota: Franc-Franc. .

1908 m. Vengrijos švietimo ministras Albertas Aponjis išleido naują įstatymą, pagal kurį visose Vengrijos karalystės mokyklose dalykai turėjo būti dėstomi vengrų kalba. Mokymas prekmurų tarme, kaip ir slovėnų kalba apskritai, buvo uždraustas. 1919 m. Prekmurjė buvo perduota Jugoslavijos karalystei, tačiau mokymas prekmurų tarme vis dar nebuvo leidžiamas, mokymas vyko slovėnų kalba ir serbų-kroatų kalba. Po 1945 m., komunistinė Jugoslavijos valdžia uždraudė spausdinti knygas ir laikraščius prekmurų tarme, šalyje buvo vartojama tik slovėnų arba serbų-kroatų kalba.Dončec, Akoš Anton (2023). Megyimurszki-szlovenszki — Nevjerojatna sudbina "međimurskoga jezika" (2. dio). Kaj: časopis za književnost, umjetnost, kulturu. Vol. 56 (255) No. 1-2 (380-381). Zagreb: Kajkavsko spravišče. pp. 49–80. 

Slovėnijai atgavus nepriklausomybę nuo Jugoslavijos, susidomėjimas prekmurų kalba ir prekmurų kultūra pradėjo masiškai augti. 2018 m. į prekmurų tarmę buvo išversta Antuano de Sent Egziuperi novelė „Mažasis princas“. Tais pačiais metais slovėnų dainų autorė ir atlikėja Nika Zorjan išvertė Marajos Keri dainą „All I Want for Christmas Is You“.

 Morfologija 
Prekmurų tarmėje gali būti daiktavardžiai vyriškosios, moteriškosios arba bevardės giminės. Daiktavardžiai, būdvardžiai ir įvardžiai, kaip ir slovėnų kalboje, turi tris skaičius: vienaskaitą, dviskaitą ir daugiskaitą.

 Asmeniniai įvardžiai 

 Vienaskaita 
+Prekmurų tarmės vienaskaitos asmeniniai įvardžiaiVardininkasges/jes (vyr./mot.)ti(j) (vyr./mot.)un (vyr.)una (mot.)Kilmininkasmene(j)
metebe(j)
tenjega
ganje
jeNaudininkasmeni
mitebi
tinjeminjej/njoj
jiGalininkasmene(j)
metebe(j)
tenjega
ganjou
joVietininkasmenitebinjennjej/njojĮnagininkasmenof(v)/meuftebof(v)/teufnjinnjouf(v)+Slovėnų kalbos vienaskaitos asmeniniai įvardžiaiVardininkasjaz (vyr./mot./bevard.)ti (vyr./mot./bevard)on (vyr.)ona (mot.)ono (bevard.)Kilmininkasmene
metebe
tenjega
ganje
jenjega
gaNaudininkasmeni
mitebi
tinjemu
munjej/nji
jinjemu
muGalininkasmene
me
-metebe
te
-tenjega
ga
-(e)njnjo
jo
-njonjega/ono
ga
-(e)njVietininkaspri menipri tebipri njempri njej/njipri njemĮnagininkasz mano/menojs tabo/tebojz njimz njoz njim

 Dviskaita 
+Prekmurų tarmės dviskaitos asmeniniai įvardžiaiVardininkasmüva (vyr.), 
müve (mot.)vüva (vyr.), 
vüve (mot.)njüva/njiva/oneva (vyr.), 
njüve/njive (mot.)Kilmininkasnaj(a)vaj(a)njiva (vyr.), njivi (mot.)NaudininkasnamavamanjimaGalininkasnaj(a)vaj(a)njiva (vyr.), njivi (mot.)VietininkasnamavamanjimaĮnagininkasnamavamanjima+Slovėnų kalbos dviskaitos asmeniniai įvardžiaiVardininkasmidva (vyr.), medve (mot./bevard.)vidva (vyr.), vedve (mot./bevard.)onadva (vyr.), onidve (mot./bevard.)KilmininkasnajuvajunjijuNaudininkasnamavamanjima
jimaGalininkasnajuvajunjiju
ju
-njuVietininkasnajuvajunjijuĮnagininkasnamavamanjima

 Daugiskaita 
+Prekmurų tarmės daugiskaitos asmeniniai įvardžiaiVardininkasmi (vyr./mot.)vi (vyr./mot.)uni (vyr.), une (mot.)Kilmininkasnasvasnjih/nji
jih/jeNaudininkasnanvannjin
jinGalininkasnasvasnjih/nje
jih
jeVietininkasnas/nanvas/vannjijĮnagininkasnamivaminjimi+Slovėnų kalbos daugiskaitos asmeniniai įvardžiaiVardininkasmi (vyr.), me (mot./bevard.)vi (vyr.), ve (mot./bevard.)oni (vyr.), one (mot.), ona (bevard.)Kilmininkasnasvasnjih
jihNaudininkasnamvamnjim
jimGalininkasnasvasnjih/nje
jih
-njeVietininkasnasvasnjihĮnagininkasnamivaminjimi

 Sangrąžiniai įvardžiai 
+Prekmurų tarmės sangrąžiniai įvardžiaiVardininkas–Kilmininkassebe(j)
seNaudininkassebi
siGalininkassebe(j)
seVietininkassebi/sebejĮnagininkassebof(v)/seuf+Slovėnų kalbos sangrąžiniai įvardžiaiVardininkas—Kilmininkassebe
seNaudininkassebi
siGalininkassebe
se
-seVietininkassebiĮnagininkassabo/seboj

 Giminės 

 Moteriškoji giminė 
Moteriškosios giminės daiktavardžiai, kurie baigiasi galūne a:
Moteriškosios giminės daiktavardžių, kurių galūnė yra a, 
linksniavimas (prekmurų)Linksnis\skaičiusVienaskaitaDviskaitaDaugiskaitaVardininkas -a -i/ej -eKilmininkas -e -∅/ej -∅Naudininkas -i/ej -ama -anGalininkas -o/ou -i/ej -eVietininkas -i/ej -ama/aj -ajĮnagininkas -of(v)/-ouf(v) -ama -ami
 Moteriškosios giminės daiktavardžių, kurių galūnė yra a, 
linksniavimas (slovėnų) Linksnis\skaičius Vienaskaita Dviskaita Daugiskaita Vardininkas -a  -i  -e Kilmininkas -e  -∅  -∅ Naudininkas -i  -ama  -am Galininkas -o  -i  -e Vietininkas -i  -ah  -ah Įnagininkas -o  -ama  -ami
Moteriškosios giminės daiktavardžiai, kurie baigiasi priebalsiais:
Moteriškosios giminės daiktavardžių, kurie baigiasi priebalsiais, 
linksniavimas (prekmurų)Linksnis\skaičiusVienaskaitaDviskaitaDaugiskaitaVardininkas -∅ -i/ej -iKilmininkas -i -i/ej -iNaudininkas -i -ama -anGalininkas -∅ -i/ej -iVietininkas -i -ama/aj -ajĮnagininkas -jof(v)/-of(v) -ama -ami
 Moteriškosios giminės daiktavardžių, kurie baigiasi priebalsiais, 
linksniavimas (slovėnų) Linksnis\skaičius Vienaskaita Dviskaita Daugiskaita Vardininkas -∅  -i  -i Kilmininkas -i  -i  -i Naudininkas -i  -ema  -em Galininkas -∅  -i  -i Vietininkas -i  -eh/ih  -eh/ih Įnagininkas -o  -ema  -mi
Moteriškosios giminės būdvardžių linksniavimas:
Moteriškosios giminės būdvardžių linksniavimas 
(prekmurų)Linksnis\skaičiusVienaskaitaDviskaitaDaugiskaitaVardininkas -a -ivi/evi -eKilmininkas -e -ivi(j)/evi(j) -i(j)Naudininkas -oj -ima -inGalininkas -o -ivi/evi -eVietininkas -oj -ima/ivaj/evaj -i(j)Įnagininkas -of(v) -ima/ivima/evima -imi
 Moteriškosios giminės būdvardžių linksniavimas (slovėnų) Linksnis\skaičius Vienaskaita Dviskaita Daugiskaita Vardininkas -a  -i  -e Kilmininkas -e  -ih  -ih Naudininkas -i  -ima  -im Galininkas -o  -i  -e Vietininkas -i  -ih  -ih Įnagininkas -o  -ima  -imi

 Vyriškoji giminė 
Vyriškosios giminės daiktavardžiai, kurie baigiasi galūne a:
Vyriškosios giminės daiktavardžių, kurių galūnė yra a, linksniavimas
(prekmurų)Linksnis\skaičiusVienaskaitaDviskaitaDaugiskaitaVardininkas -a -a -e/iKilmininkas -o/e -of(v)/a -∅/of(v)Naudininkas -i -oma -onGalininkas -o -a/i -eVietininkas -i -oma/aj -ajĮnagininkas -of(v) -oma -ami/i
 Vyriškosios giminės daiktavardžių, kurių galūnė yra a, linksniavimas(slovėnų) Linksnis\skaičius Vienaskaita Dviskaita Daugiskaita Vardininkas -a  -i  -e Kilmininkas -e  -∅  -∅ Naudininkas -i  -ama  -am Galininkas -o  -i  -e Vietininkas -i  -ah  -ah Įnagininkas -o  -ama  -ami
Vyriškosios giminės daiktavardžiai, kurie baigiasi priebalsiais:
Vyriškosios giminės daiktavardžių, kurie baigiasi priebalsiais, 
linksniavimas (prekmurų)Linksnis\skaičiusVienaskaitaDviskaitaDaugiskaitaVardininkas -∅ -a -iKilmininkas -a -a/of(v) -of(v)Naudininkas -i -oma -onGalininkas -∅/a -a -eVietininkas -i -oma/aj -aj/iĮnagininkas -on -oma -ami
 Vyriškosios giminės daiktavardžių, kurie baigiasi priebalsiais,
linksniavimas (slovėnų) Linksnis\skaičius Vienaskaita Dviskaita Daugiskaita Vardininkas -∅  -a  -i Kilmininkas -∅/a  -ov  -ov Naudininkas -u  -oma  -om/-em Galininkas -∅/a  -a  -e Vietininkas -u  -ih  -ih Įnagininkas -om/-em  -oma  -i
Vyriškosios giminės būdvardžių linksniavimas:
Vyriškosios giminės būdvardžių linksniavimas
(prekmurų)Linksnis\skaičiusVienaskaitaDviskaitaDaugiskaitaVardininkas -i -iva/eva -iKilmininkas -oga -iva/ivi(j)/eva/evi(j) -i(j)Naudininkas -omi -ima -inGalininkas -i/oga -iva/eva -eVietininkas -on -ima/ivaj/evaj/i(j) -i(j)Įnagininkas -in -ima/ivima/evima -imi
 Vyriškosios giminės būdvardžių linksniavimas
(slovėnų) Linksnis\skaičius Vienaskaita Dviskaita Daugiskaita Vardininkas -∅  -a  -i Kilmininkas -∅/ega  -ih  -ih Naudininkas -emu  -ima  -im Galininkas -∅/ega  -a  -e Vietininkas -em  -ih  -ih Įnagininkas -im  -ima  -imi

 Bevardė giminė 
Bevardės giminės daiktavardžiai, kurių galūnės yra o ir e:
Bevardės giminės daiktavardžiai, kurių galūnės yra o ir e, linksniavimas:Linksnis\skaičiusVienaskaitaDviskaitaDaugiskaitaVardininkas -o/e -i -aKilmininkas -a -i/∅ -∅Naudininkas -i -oma -anGalininkas -o/e -i -aVietininkas -i -oma/aj -aj/ami/iĮnagininkas -on -oma -ami/i
Bevardės giminės būdvardžių linksniavimas:
Bevardės giminės būdvardžių linksniavimas
(prekmurų)Linksnis\skaičiusVienaskaitaDviskaitaDaugiskaitaVardininkas -o -ivi/evi -aKilmininkas -oga -ivi(j)/evi(j)/i(j) -i(j)Naudininkas -omi -ima/ivima/evima -inGalininkas -o -ivi/evi -aVietininkas -on -ima/ivima/evima/i(j) -i(j)Įnagininkas -in -ima/ivima/evima -imi
 Bevardės giminės būdvardžių linksniavimas
(slovėnų) Linksnis\skaičius Vienaskaita Dviskaita Daugiskaita Vardininkas -o/e  -i  -a Kilmininkas -ega  -ih  -ih Naudininkas -emu  -ima  -im Galininkas -o/e  -i  -a Vietininkas -em  -ih  -ih Įnagininkas -im  -ima  -imi

 Skaitvardžiai 
Prekmurų tarmės skaitvardžiai užrašomi panašiai kaip ir slovėnų kalboje ar kitose slavų kalbose. Išliko senasis dviženklių skaitvardžių rašymo būdas – pirmiausia rašomas dešimtukas, po to – vienženklis skaičius. Jungtukai skaitvardžiuose nėra naudojami.
+SkaitvardžiaiPrekmurų tarmėSlovėnų kalbaSkaičiusštirideset edenenainštirideset 41štirideset dvadvainštirideset 42štirideset tri(j)triinštirideset 43štirideset štirištiriinštirideset 44

 Veiksmažodžiai 
Prekmurų tarmės veiksmažodžių kamienai dažniausiai yra üvati arba avati, rečiau ovati (kamienas ovati dažniau pasitaiko slovėnų kalboje). Priebalsių kaita prekmurų tarmėje ir slovėnų kalboje taip pat skiriasi, pavyzdžiui, nategüvati, obrezavati prekmurų tarmėje ir nategovati, obrezovati slovėnų kalboje.

 Esamasis laikas 
+Prekmurų tarmėVienaskaitalübinlübišlübiDviskaitalübivalübitalübitaDaugiskaitalübimolübitelübijo+Slovėnų kalbaVienaskaitaljubimljubišljubiDviskaitaljubivaljubitaljubitaDaugiskaitaljubimoljubiteljubijo

 Būtasis laikas 
+Prekmurų tarmėVienaskaitasan/sen lübo (vyr.)
lübila (mot.)si lübo (vyr.)
lübila (mot.)je lübo (vyr.)
lübila (mot.)Dviskaitasva lübila (vyr.)
lübili (mot.)sta lübila (vyr.)
lübili (mot.)sta lübila (vyr.)
lübili (mot.)Daugiskaitasmo lübili (vyr.)
lübile (mot.)ste lübili (vyr.)
lübile (mot.)so lübili (vyr.)
lübile (mot.)+Slovėnų kalbaVienaskaitasem ljubil (vyr.)
ljubila (mot.)si ljubil (vyr.)
ljubila (mot.)je ljubil (vyr.)
ljubila (mot.)Dviskaitasva ljubila (vyr.)
ljubili (mot.)sta ljubila (vyr.)
ljubili (mot.)sta ljubila (vyr.)
ljubili (mot.)Daugiskaitasmo ljubili (vyr.)
ljubile (mot.)ste ljubili (vyr.)
ljubile (mot.)so ljubili (vyr.)
ljubile (mot.)

 Būsimasis laikas 
+Prekmurų tarmėVienaskaitamo lübo (mot.)
lübila (vyr.)boš lübo (vyr.)
lübila (mot.)de lübo (vyr.)
lübila (mot.)Dviskaitava lübila (vyr.)
lübili (mot.)ta lübila (vyr.)
lübili (mot.)ta lübila (vyr.)
lübili (mot.)Daugiskaitamo lübili (vyr.)
lübile (mot.)te lübili (vyr.)
lübile (mot.)do lübili (vyr.)
lübile (mot.)+Slovėnų kalbaVienaskaitabom ljubil (vyr.)
ljubila (mot.)boš ljubil (vyr.)
ljubila (mot.)bo ljubil (vyr.)
ljubila (mot.)Dviskaitabova ljubila (vyr.)
ljubili (mot.)bosta ljubila (vyr.)
ljubili (mot.)bosta ljubila (vyr.)
ljubili (mot.)Daugiskaitabomo ljubili (vyr.)
ljubile (mot.)boste ljubili (vyr.)
ljubile (mot.)bodo ljubili (vyr.)
ljubile (mot.)

 Žodynas 
Prekmurų tarmės žodynas yra labai turtingas ir gerokai skiriasi nuo slovėnų kalbos žodyno. Tarmėje išliko daug archaizmų, kurie šiuolaikinėje slovėnų kalboje nebevartojami. Prekmurų tarmė laikoma archaiškiausia iš visų slovėnų kalbos tarmių leksikos atžvilgiu.

 Skoliniai 
Prekmurų tarmė turi labai daug skolinių iš kitų slavų kalbų (slovėnų, kroatų, serbų-kroatų, čekų ir slovakų) ir kitų kalbų (daugiausia iš vengrų ir vokiečių, kiek mažiau iš lotynų ir italų). Vokiečių kalbos skoliniai daugiausia plūdo iš bavarų tarmės.Novak, Franc; Novak, Vilko (2009). Slovar beltinskega prekmurskega govora. Ponatis druge, popravljene in dopolnjene izdaje iz leta 1996, ki jo je priredil in uredil Vilko Novak. Murska Sobota: Pomurska založba. .

Tarmės skoliniai iš vengrų kalbos:
Prekmurų tarmėVengrų kalbaSlovėnų kalbaLietuvių kalbabeteg, betežen betegség, beteg bolezen, bolan liga, sergantisčonta, čunta csont kost kaulasengriš egres kosmulja agrastasgezero, jezero ezer tisoč tūkstantispajdaš pajtás kamerad bičiulislaboška lábas, lábos kozica puodasugorka uborka kumara agurkaskoudiš koldus berač elgetavalon való veljaven tinkamasvaraš város mesto miestas, miestelisTarmės skoliniai iš vokiečių kalbos:
Prekmurų tarmėVokiečių kalbaSlovėnų kalbaLietuvių kalbabrütif, brütof Friedhof pokopališče kapinėscajgar Zeiger kazalec laikrodžio rodyklėcigeu Ziegel opeka plytacimpratizimmparon (bavarų tarmė)graditi statyti (iš medžio)cug Zug vlak traukinyscvek zwëc (vokiečių aukštaičių tarmė)žebelj spyglysdönok, denok dennoch (vokiečių aukštaičių tarmė)vendar tačiaufabrika Fabrik tovarna gamyklafašenek Fasching pust karnavalasfarba Farbe barva spalva

 Patarmės 

 Goričkos patarmė, paplitusi Prekmurjės kalvotame rajone į šiaurę nuo Murska Sobotos; Grado, Gorni Petrovcių, Križevcių, Rogašovcių, Šalovcių ir Mačkovcių miesteliuose.
 Porabjės šnekta, paplitusi Vengrijoje.Zorko, Zinka (2009). Narečjeslovne razprave o koroških, štajerskih in panonskih govorih. Maribor: Mednarodna založba Oddelka za slovanske jezike in književnosti, Filozofska fakulteta, Univerza v Mariboru. .
 Ravanskos patarmė, paplitusi Prekmurjės rytų lygumose, besidriekiančiose prie Muros upės; Puconių, Cankovos, Bogojinos, Tišinos, Petancių, Moravske Toplicės ir Rakičano miesteliuose.
 Murska Sobotos šnekta, paplitusi Murska Sobotos mieste.
 Dolinskos patarmė, paplitusi Prekmurjės vakarinėse žemumose apie Lendavą; Beltincių, Bratoncių, Črenšovcių, Velikos Polanos, Turniščių, Žižkių ir Rankovcių miesteliuose.

 Tekstų pavyzdžiai 
Maldos „Tėve mūsų“ palyginimas standartine slovėnų kalba, senąja ir naująja prekmurų tarmėmis, taip pat kroatų kalba, kaikavų tarme ir lietuvių kalba. Malda senąja prekmurų tarme paimta iš 1942 m. maldaknygės „Molitvena Kniga, Odobrena od cérkvene oblászti“, o naująja – iš 2022 m. maldaknygės „Jezuš tovariš moj“.Jezuš, tovariš moj: Mali katoliški molitvenik za Slovensko lüdstvo med Müjrof in Rabof«
Slovėnų kalbaSenoji prekmurų tarmėNaujoji prekmurų tarmėKaikavų tarmėKroatų kalbaLietuvių kalbaOče naš, ki si v nebesih,
posvečeno bodi tvoje ime,
pridi k nam tvoje kraljestvo,
zgodi se tvoja volja
kakor v nebesih tako na zemlji.
Daj nam danes naš vsakdanji kruh
in odpusti nam naše dolge,
kakor tudi mi odpuščamo svojim dolžnikom,
in ne vpelji nas v skušnjavo,
temveč reši nas hudega.
Amen.Oča naš, ki si vu nebésaj!
Svéti se Ime tvoje.
Pridi králestvo tvoje.
Bojdi vola tvoja,
kak na nébi, tak i na zemli.
Krüha našega vsakdanéšnjega daj nam
ga dnes.
I odpüsti nam duge naše,
kak i mi odpüščamo dužnikom našim.
I ne vpelaj nas vu sküšávanje.
Nego odslobodi nas od hüdoga.
Amen.Oča naš, šteri si v nebesaj,
sveti se ime tvojo,
pridi k nan kralestvo tvojo,
bodi vola tvoja
kak na nebi tak na zemli.
Krüj naš sakdanešnji daj nan gnes,
odpüsti nan duge naše,
kak mi odpüščamo dužnikon našin.
Ne pelaj nas v sküšnjavo,
nego rejši nas hüdoga.
Amen.Otec naš, koji jesi v nebesih,
sveti se ime tvoje,
dojdi kralevstvo tvoje,
budi volja tvoja,
kak na nebu tak i na zemli.
Kruh naš svakdašni daj
nam denes
i otpusti nam duge naše,
kak i mi otpuščamo dužnikom našim,
i ne uvedi nas v napast,
nek izbavi nas od zla.
Amen.Oče naš, koji jesi na nebesima,
sveti se ime tvoje,
dođi kraljevstvo tvoje,
budi volja tvoja,
kako na nebu tako i na zemlji.
Kruh naš svagdanji daj
nam danas
i otpusti nam duge naše,
kako i mi otpuštamo dužnicima našim,
i ne uvedi nas u napast,
nego izbavi nas od zla.
Amen.Tėve mūsų, kuris esi danguje,
teesie šventas Tavo vardas,
teateinie Tavo karalystė,
teesie Tavo valia
kaip danguje, taip ir žemėje.
Kasdienės mūsų duonos duok mums šiandien
ir atleisk mums mūsų kaltes,
kaip ir mes atleidžiame savo kaltininkams.
Ir neleisk mūsų gundyti
bet gelbėk mus nuo pikto.
Amen.
Slovėnijos himnas (fragmentas) prekmurų tarme ir slovėnų kalba:
Slovėnų kalbaPrekmurų tarmėSpet trte so rodile
prijatli, vince nam sladkó,
ki nam oživlja žile,
srcé razjásni in oko,
ki utopi
vse skrbi,
v potrtih prsih up budi!Pajdaši! poroudilo,
je tršče víjno nan sladko,
štero nam žilé poživê,
srcê bistrî pa okô,
štero doj vtopî,
sakše skrbi,
v potrtij prsaj vüpanje bidî !

 Šaltiniai 

 Literatūra 
























Kategorija:Slavų kalbos