Klaipėdos poilsio parkas

Klaipėdos poilsio parkas (įkurtas kaip Klaipėdos kultūros ir poilsio parkas) – parkas Klaipėdoje, greta
Pušyno ir H. Manto gatvių (šiaurėje plyti miškas). Parko pakraštyje yra vokiečių karių kapinės.

 Istorija 
Klaipėdos miesto vykdomasis komitetas 1949 m. lapkričio 15 d. priėmė sprendimą „Dėl miesto kultūros ir poilsio parko atidarymo“. Nuo lapkričio 1 d., t. y. atgaline data, pradėti parko kūrimo darbus 20 ha plote, „miesto stadiono rajone” (nurodant, kad visus darbus privalu baigti iki 1950 m. gegužės 1 d.), pavesta Kultūrinio švietimo skyriaus vedėjui Teterinui. 1950 m. kovą vykdomasis komitetas priėmė sprendimą (jame minima, jog parkas įkurtas taip pat remiantis 1948 m. gegužės 20 d. LTSR ministrų tarybos sprendimu) dėl papildomos dotacijos parko kūrimo darbams skyrimo. Parkas įkurtas vietoje senojo miško, kur buvo išrausti apkasai, stovėjo laikini kariniai-inžineriniai įtvirtinimai, buvo gausu sprogmenų, ypač minų. Įveistas per talkas.

Parkas išsiskyrė apžvalgos ratu, pramintu Velnio ratu. Į Klaipėdą jo dalys dėžėse atgabentos geležinkeliu iš Žemutinio Pavolgio (užsakė tuometinis parko vadovas Vincas Steponaitis). Kraštotyrininko K. Demerecko teigimu, 1963 m. taip pat veikė atrakcionai suaugusiesiems, kaip antai „Lekiojantis žmogus“, „Liaudies sūpuoklės“, „Nesterovo kilpa“, „Oro karuselė“, „Vandens dviračiai“, „Viražiniai lėktuvai“.

Anot V. Steponaičio, kuris parkui vadovavo nuo 1962 m., anuomet parko būta labai reto, todėl kilus stipresniam vėjui, lūždavo medžiai, o tvyrant karščiams, džiūdavo pušys. Pradėjus vežti žemes, po medžiais sužėlė paklotė. Kiekvienais metais parko darbuotojai sodindavo egles, liepas, klevus.

1986 m. parkui suteiktas vietinės reikšmės gamtos paminklo statusas.

Lietuvai tapus nepriklausoma, parkas buvo menkai prižiūrimas, kaip minima 2003 m. paskelbtame straipsnyje, jis buvo šiukšlinas, užgriozdintas karuselių liekanomis.

2012 m. Klaipėdos valdžia pradėjo pirmojo parko sutvarkymo darbų etapo įgyvendinimą, o 2016–2017 m. realizuotas antrasis etapas. 2020 m. įruošta poilsio erdvė bei vaikų žaidimo aikštelė.

 Augalų rūšys 
1995 m. duomenimis, parke augo 17 rūšių vietinių medžių ir krūmų bei 26 introdukuotos (tarp vietinių rūšių – paprastosios pušys, eglės, ąžuolai, raugerškiai, šermukšniai, ievos, purpuriniai ir gulstieji gluosniai, tarp atvežtinių augalų – kanadinės eglės, raudonieji ąžuolai, platanalapiai klevai, didžialapės liepos, šermukšniai rožiniais žiedais, svarainiai, lanksvūnės, juodoji gudobelė, vedanti juodus vaisius).Gediminas Isokas. Lietuvos gamtos paminklai. – Vilnius: Mintis, 1995, 132 psl.

 Išnašos 

Kategorija:Klaipėdos parkai