Tytus Działyński

Titas Adomas Dzialinskis (,  – ) – lenkų bajoras, politinis veikėjas ir meno mecenatas. Jano Dzialinskio tėvas.

 Biografija 
Gimė turtingoje ir įtakingoje lenkų bajorų Dzialinskių giminėje, grafo Ksavero Šymono Dzialinskio (Ksawery Szymon Działyński, 1756–1819) ir grafienės Justinos Dziedušickės (Justyna Dzieduszycka, 1764–1844) šeimoje.https://www.sejm-wielki.pl/b/5.396.123https://genealogy.euweb.cz/titles/d.html

1807–1812 m. studijavo humanitarinius mokslus Berlyne ir Paryžiuje, o 1813–1815 m. – Prahos politechnikos mokykloje. Grįžęs į tėvynę, pradėjo tvarkyti šeimos knygų kolekciją ir archyvą Konaževe, o tai paskatino jo susidomėjimą istoriniais šaltiniais. Nuo 1826 m. gyveno paveldėtoje Kurniko pilyje, kurią perstatė savo kolekcijai kaupti ir eksponuoti. 

1830 m. prisijungė prie Lapkričio sukilimo prieš Rusijos imperiją. Tarnavo 2-ajame raitųjų šaulių pulke (antruoju leitenantu), 1831 m. balandį persikėlė į vyriausiosios vadovybės štabą, kur buvo vienas iš generolo Jano Zygmunto Skšyneckio (Jan Zygmunt Skrzynecki) adjutantų. Paskutinius sukilimo mėnesius (nuo rugpjūčio mėn.) praleido generolo Girolamo Ramorino štabe. Už dalyvavimą sukilime buvo nubaustas dvaro konfiskavimu. Po konfiskavimo gyveno įvairiuose miestuose, įskaitant Krokuvą ir Jaroslavą. 1839 m. Dzialinskis laimėjo teismą su Prūsijos vyriausybe dėl turto grąžinimo ir grįžo į Didžiąją Lenkiją.

Grįžęs dalyvavo Poznanės didžiosios kunigaikštystės politiniame gyvenime. 1841 m. buvo riterių deputatas į Poznanės didžiosios kunigaikštystės seimą,Stanisław Karwowski, Historya Wielkiego Księstwa Poznańskiego t. I 1815-1852, Poznań 1918 s. 190. 1843 m. – Poznanės apskrities deputatas į provincinį seimą.Tamże, s. 215. Tautų pavasario metu aktyviai dalyvavo 1848 m. Didžiosios Lenkijos sukilime. Po Jaroslavieco konvencijos pasitraukė iš karinių veiksmų, tačiau neišvengė kalėjimo – mėnesį praleido Poznanės tvirtovėje. 1850 m. sausį buvo išrinktas Vokietijos parlamento Erfurte deputatu, kur nesėkmingai pasisakė prieš Poznanės didžiosios kunigaikštystės prijungimą prie Vokietijos konfederacijos. Keletą kartų teikė mandatą Prūsijos Landtage, protestuodamas prieš Prūsijos antilenkišką politiką. 

Nuo 1829 m. skelbė istorinius šaltinius. Keli žymesni Dzialinskio veikalai ir publikacijos: „Lietuvos statutas“ (Statut litewski, 1841 m.), „Acta Tomiciana“ (1852–1860 m., aštuoni tomai), „Lenkijos Karūnos ir Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės unijos istorijos šaltiniai“ (Źródłopisma do dziejów unii Korony Polskiej i W. Ks. Litewskiego, 1856–1861 m., dvi dalys). Buvo vienas iš Poznanės mokslo draugijos įkūrėjų, o nuo 1858 m. vasario 12 d. – jos pirmininkas. Taip pat buvo Varšuvos mokslo draugijos narys.Aleksander Kraushar, Towarzystwo Warszawskie Przyjaciół Nauk 1800-1832 : monografia historyczna osnuta na źródłach archiwalnych. Ks. 4, Czasy polistopadowe: epilog: 1831-1836, 1906, s. 485. Kurnike įkūrė parką, kuriame aklimatizavo daugybę medžių ir krūmų rūšių. Buvo vedęs grafienę Celestiną Gryzeldą Zamoiską (1804–1883) ir turėjo šešis vaikus: vieną sūnų (J. Dzialinskis) ir penkias dukteris.https://www.sejm-wielki.pl/b/5.367.481 

Mirė 1861 m. balandžio 12 d. Poznanėje, sulaukęs 63 metų. Palaidotas Kurnike.https://www.sejm-wielki.pl/b/5.367.480 

 Leidiniai 
 „Lietuvos statutas“ (Statut litewski, 1841 m.)
 „Lenkijos Karūnos ir Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės unijos istorijos šaltiniai“ (Źródłopisma do dziejów unii Korony Polskiej i W. Ks. Litewskiego, 1856–1861 m., dvi dalys)
 „Acta Tomiciana“ (1852–1860 m., aštuoni tomai).
 Išnašos 

 Šaltiniai 

 Stanisław Potocki, Tytus Działyński, w: Wielkopolski Słownik Biograficzny, Warszawa-Poznań 1981
 Witold Jakóbczyk, Przetrwać nad Wartą 1815-1914, 55. część cyklu „Dzieje narodu i państwa polskiego”, Warszawa 1989
 Marek Rezler: Sylwetki zasłużonych poznaniaków. Biogramy historyczne. W: Wielka Księga Miasta Poznania. Wyd. 1. Poznań: Dom Wydawniczy „Koziołki Poznańskie”, 1994, s. 733–734. ISBN 83-901625-0-4.

Kategorija:Lenkijos bajorai
Kategorija:1831 m. sukilėliai
Kategorija:Dzialinskiai