Vilniaus ankstyvoji mūrinė pilis

Vilniaus ankstyvoji mūrinė pilis – seniausia Lietuvoje mūrinė ikigotikinė pilis, stovėjusi Pilies kalno pietvakarinėje papėdėje, ant smėlingos tvirto grunto kalvos, dabartinių Valdovų rūmų vietoje. Pradėta statyti XIII a. antroje pusėje, valdant Lietuvos didžiajam kunigaikščiui Traideniui. Valdant Gediminui atnaujinta, padidinta ir sustiprinta. Ankstyvosios mūrinės pilies teritorijai pamažu plečiantis, susiformavo Vilniaus Žemutinė pilis.Informacinis stendas „Medinė architektūra ir Ankstyvoji mūrinė pilis Vilniuje”, Valdovų rūmų muziejus, 2013 m. Google Street View. Nuoroda tikrinta 2025-06-18. XVI a. pradžioje Ankstyvosios mūrinės pilies seniausia dalis pradėta perstatyti, pritaikant valdovo rezidencijai.

Istorinių duomenų apie pilį likę mažai; gausios medžiagos rasta, XXI a. pradžioje atliekant archeologinius tyrimus. Atnaujintų Valdovų rūmų rūsiuose ir kitose rūmų dalyse išlikę ir eksponuojama nemažai Ankstyvosios mūrinės pilies fragmentų.

 Architektūra 
Iš pradžių pilis buvo 0,4 ha ploto netaisyklingos trapecijos formos aptvaras. Jo šiaurės vakariniame kampe stovėjo apvalus gynybinis bokštas (beveik 10 m skersmens, sienos 1,6 m storio; spėjama, trijų aukštų, apie 25 m aukščio), pietvakariniame kampe – vartai. Pilies kieme stovėjo bent du mūriniai pastatai, abu mažiausiai dviejų aukštų, su nišomis sienose. Vienas iš jų, manoma, pirmoji pilies bažnyčia, stovėjo kiemo viduryje, buvo 43,5 m² ploto. Kitas, spėjama, rezidencinės paskirties, stovėjo prie pietinės sienos, buvo 56,3 m² ploto. Gynybinės sienos buvo su nišomis, visi mūrai rišti baltiškuoju (vendiniu) plytų rišimo būdu.Egidijus Ožalas, Virtuali paskaita „Vilniaus Ankstyvoji mūrinė pilis. Svarbiausi statiniai“, Valdovų rūmai, 2021-01-25. Nuoroda tikrinta 2025-06-18. Iš šiaurinės pusės pilį saugojo natūrali griova.Valdovų rūmų muziejuje – valdovo Algirdo laikų pilies įtvirtinimai, Alkas, 2021-12-04. Nuoroda tikrinta 2025-06-18.

XIV a. antrame ketvirtyje pilis tapo per ankšta, todėl pradėta plėsti į vakarus, kur atsirado sakrali zona. Trečiame-ketvirtame dešimtmetyje pristatytos papildomos gynybinės sienos su keturkampiais bokštais, vietoj buvusio apvaliojo bokšto pastatytas didesnis, aštuoniasienis. Pilies plotas padidėjo iki 1,1 ha. Manoma, kad aštuoniasienis bokštas donžonas buvo apie 28 m aukščio, trijų aukštų, šildomas; išstovėjo iki XVI a. vidurio, nugriautas statant Valdovų rūmus. Keturkampių bokštų buvo mažiausiai trys: pietinis (didžiausias, stovėjo, manoma, iki XVI a.), pietvakarinis (po dabartine Katedros varpine) ir šiaurinis (šalia bokšto donžono). Spėjama, kad buvęs dar vienas – šiauriniame kampe.

Archeologinių tyrimų duomenimis, pilį supo gausūs nedideli mediniai pastatai.

 Šaltiniai 

Kategorija:Išnykusios pilys Lietuvoje
Kategorija:Vilniaus paveldas