1-asis LDK didžiojo etmono pėstininkų pulkas

1-asis LDK didžiojo etmono pėstininkų pulkas - kitaip Pirmasis Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didžiosios buožės (didžiojo etmono) pėstininkų pulkas () – Abiejų Tautų Respublikos, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kariuomenės pėstininkų dalinys, pulkas, egzistavęs 1717–1795 m.

Pirmasis pėstininkų pulkas pulkas buvo taktinis vienetas, sudarytas iš kelių pėstininkų kuopų – atitiko vėlesnį pėstininkų pulką. Pulko pavadinimas atspindėjo faktą, kad jo šefu (formaliu vadu) visada buvo Lietuvos Didysis etmonas.

Nuo 1717 m. vadintas Didžiojo Lietuvos etmono pėstininkų pulku, apie 1766 m. – Didžiosios buožės pėstininkų pulku, 1776 m. pervadintas 1-uoju grenadierių pulku ir, tais pačiais metais, – 1-uoju Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės Didžiosios (etmono) buožės  pėstininkų pulku.

 Pulko kariai 
Pirmasis pėstininkų pulkas buvo vadinamas LDK didžiojo etmono (didžiosios buožės – ) pulku. Jam iki 1793 m. formaliai vadovavo (šefavo) Lietuvos didieji etmonai. Pulko viršininko pareigos, siejamos su dideliais atlyginimais, dažniausiai buvo laikomos sinekūra. Pulko viršininkai turėjo teisę kelti (, apytikslis vertimas – stiprinti) pulko karininkų laipsnius., p. XI. Faktiškai pulkui paprastai vadovavo pulkininko laipsnį turėjęs karininkas.

1-asis Didžiosios buožės pėstininkų pulkas buvo suformuotas 1775 m., reorganizavus (pervedus į pėstininkus) Didžiosios buožės dragūnų pulką. Dažnai jis dar buvo vadinamas Didžiosios buožės grenadierių pulku.Machynia, Mariusz, Rakutis, Valdas, Srzednicki, Czesław, Oficerowie wojska Wielkiego Księstwa Litewskiego. Sztab, kawaleria, artyleria, wojska inżynieryjne i piechota., p. 325

Pulkas buvo padalintas į du batalionus, kiekviename po keturias kuopas. 1776 m. pulko etatinė sudėtis buvo 220 karių (216 „galvų“ ir keturi vežikai). Remiantis 1776 m. etatu, naujai formuojamas pulkas turėjo gauti 320 naujų karių, tad bendra sudėtis būtų buvusi 540 kareivių.Machynia, Mariusz, Rakutis, Valdas, Srzednicki, Czesław, Oficerowie wojska Wielkiego Księstwa Litewskiego. Sztab, kawaleria, artyleria, wojska inżynieryjne i piechota., p. 327. Pagal „kovo normą“ 1777 m., realus karių skaičius taip pat siekė 220 karių.Machynia, Mariusz, Rakutis, Valdas, Srzednicki, Czesław, Oficerowie wojska Wielkiego Księstwa Litewskiego. Sztab, kawaleria, artyleria, wojska inżynieryjne i piechota., p. XXI. Pulko struktūrą sudarė: pulko štabas, pulkininko kuopa, pulkininko pavaduotojo kuopa, majoro kuopa ir kapitono kuopa.Machynia, Mariusz, Rakutis, Valdas, Srzednicki, Czesław, Oficerowie wojska Wielkiego Księstwa Litewskiego. Sztab, kawaleria, artyleria, wojska inżynieryjne i piechota., p. 325-326. 

Ketverių metų seimo (1788–1792) reformos numatė armijos išplėtimą iki 100 000 karių. Pagal šį planą pulko sudėtis turėjo būti padidinta iki 2153. Vėliau planai buvo koreguoti – armijos dydis sumažintas iki 65 000. Šis, kaip ir vėlesni nauji planai, nebuvo įgyvendinti, tačiau pavyko išplėsti pulką iki aštuonių kuopų. Po Ketverių metų seimo reformų karininkų etatų skaičius pulke išaugo iki 21, įskaitant keturis antruosius leitenantus, du majorus ir adjutantus-leitenantus, tris kapitonus, penkis štabo kapitonus, aštuonis leitenantus, jaunesniuosius leitenantus ir vėliavininkus. Iš viso pulke (be šefo ir felčerio) buvo 39 karininkai. 1790 m. buvo sustiprintos keturios esamos kuopos, o 1792–1793 m. buvo suformuotos dar keturios naujos.Machynia, Mariusz, Rakutis, Valdas, Srzednicki, Czesław, Oficerowie wojska Wielkiego Księstwa Litewskiego. Sztab, kawaleria, artyleria, wojska inżynieryjne i piechota., p. 326. 1792 m. rugsėjį planuota, kad pulkas turės 1440 karių, bet realiai jų buvo 922. 1792 m. gegužę pulkas buvo sustiprintas dar 240 karių. 1793 m. rugpjūtį karių skaičius buvo sumažintas iki 752, be to, pulke buvo dar 10 vežikų.

Pagal 1777 m. patvirtintus nuostatus, be pulko vado ir pulko gydytojo (), pulko štabą turėjo sudaryti šeši karininkai: pulkininkas, pulkininkas leitenantas (iš pradžių buvo du), majoras, pulko intendantas (), auditorius (karinis teisėjas) ir adjutantas. Intendantais ir revizoriais galėjo tapti kapitono laipsnį turėję karininkai. Kiekvienoje kuopoje turėjo būti trys karininkai: kuopos vadas - štabo kapitonas, leitenantas () ir vėliavininkas ().  Išimtis – majoro kuopa, kurioje turėjo būti tik du karininkai, be kapitono, bet praktiškai buvo po tris karininkus. Iš viso dalinyje, be vado ir pulko intendanto, turėjo būti po 17 karininkų.

1794 m. pulko struktūra buvo tokia:

 pulko štabas,
 šefo kuopa,
 pulkininko kuopa, 
 pulkininko pavaduotojo kuopa,
 1-ojo majoro kuopa,
 2-ojo majoro kuopa,
 1-ojo kapitono kuopa,
 2-ojo kapitono kuopa,
 3-iojo kapitono kuopa.Machynia, Mariusz, Rakutis, Valdas, Srzednicki, Czesław, Oficerowie wojska Wielkiego Księstwa Litewskiego. Sztab, kawaleria, artyleria, wojska inżynieryjne i piechota., p. 326.

1792 m. kai Targovicos konfederacija perėmė Lietuvos kariuomenės kontrolę, pulke buvo 1440 etatų, iš kurių užpildyti buvo 922.Machynia, Mariusz, Rakutis, Valdas, Srzednicki, Czesław, Oficerowie wojska Wielkiego Księstwa Litewskiego. Sztab, kawaleria, artyleria, wojska inżynieryjne i piechota., p. XXIV. 1794 m. balandį pulke buvo 798 etatai, iš kurių užpildyti buvo 752.Machynia, Mariusz, Rakutis, Valdas, Srzednicki, Czesław, Oficerowie wojska Wielkiego Księstwa Litewskiego. Sztab, kawaleria, artyleria, wojska inżynieryjne i piechota., p. XXVI. Kitų šaltiniu teigimu 1793 m. rugpjūčio 1 d. pulke buvo 752 kariai, o 1794 m. balandžio 16 d. – 757 kariai.Ratajczyk, Leonard, Teodorczyk, Jerzy, Wojsko powstania kościuszkowskiego w oczach współczesnych malarzy., p. 101.

miniatiūra|Pulko šefas Mykolas Kazimieras Oginskis
 Formalūs pulko vadai (šefai):Gembarzewski, Bronisław (1925). Rodowody pułków polskich i oddziałów równorzędnych od r. 1717 do r. 1831,  p. 33 
Didieji Lietuvos etmonai:

 Kunigaikštis Mykolas Servacijus Višnioveckis, 1735, (m. 1744)
 Kunigaikštis Mykolas Kazimieras Radvila „Žuvelė“, (m. 1762);
 Kunigaikštis Mykolas Juozapas Masalskis, (m. 1768);
 Kunigaikštis Mykolas Kazimieras Oginskis (1768–1793 m.);
 Simonas Martynas Kosakovskis (1793).

 Pulkų vadai:, p. 34. 
 generolas Sokol, (1717 m.)
 Kunigaikštis Radvila, pulkininkas, LDK kardinininkas (1754–1759)
 Generolas-leitenantas, Lietuvos vėliavininkas Stanislovas Ferdinandas Rževuskis, (1762)
 pulkininkas Askerka (1766 m)
 Juozapas Pacas (1776 m. rugsėjo 18 d.)
 Ignacijus Riminskis (1783 m. liepos 22 d.)Machynia, Mariusz, Rakutis, Valdas, Srzednicki, Czesław, Oficerowie wojska Wielkiego Księstwa Litewskiego. Sztab, kawaleria, artyleria, wojska inżynieryjne i piechota., p. 328.
 Maravskis (1790)

 Pulko uniforma 
miniatiūra|1-ojo pulko šaulys (1792 m.)
 Po 1776 metų: atvartai – balti, sagos – auksinės spalvos. Lietuvos pėstininkai dėvėjo žydros (chabro)„Chabro“ – ryški žydra / mėlyna spalva, dažnai tapatinama su rugiagėlių žiedų atspalviu. spalvos rajtrokus.Rajtrokas – tuo metu įprastas karininko ar kareivio švarkas su ilgesniais skvernais, dažnai spalviškai išskiriantis pulką
 1792 m. karo su Rusija metu pulko kariai nešiojo žalios spalvos uniformas su raudonais švarko atvartais, juodas kepures.
 Kosciuškos sukilimo metu: atvartai – oranžiniai, sagos – auksinės spalvos.

 Dislokacijos vietos 

 Borisovas (1777 m.), 
 Slanimas (1783–1792 m.), 
 Ukmergė (nuo 1792 m. gruodžio).

 Mūšiai ir susirėmimai 

 Karinės kampanijos 
Pulkas dalyvavo 1792 m. Rusijos–ATR kare (Gegužės 3-iosios Konstitucijos gynimo karas). Šio konflikto pradžioje pulke buvo 970 kareivių ir karininkų. 

Pulkas taip pat dalyvavo 1794 m. kare su Rusija (T. Kosciučkos sukilime). Sukilimui pralaimėjus pulkas buvo išformuotas, dalis karininkų perėjo į Rusijos imperijos kariuomenę. 

 Mūšiai 

 Myriaus mūšis (1792 m. birželio 11 d.), 
 Saločių mūšis (1794 m. liepos 29 d.), 
 Vilniaus mūšis (1794 m. rugpjūčio 11 d.).

 Išnašos 

 Literatūra: 

 Jan Czop. Barwa wojska Rzeczypispolitej obojganarodow w 18 wieku. Libra, 2009.
 Gembarzewski B. Rodowody pułków polskich i oddziałów równorzędnych od r. 1717 do r. 1831. Warszawa, 1925.
 М. Грыгор’еў. Войска ВКЛ ад Сасаў да Касцюшкі (1765—1794). — Менск, 1994
 Linder, Karol, Dawne Wojsko Polskie. Ubiór i uzbrojenie. Warszawa: Wydawnictwo Ministerstwa Obrony Narodowej, 1960
 Machynia, Mariusz, Rakutis, Valdas, Srzednicki, Czesław, Oficerowie wojska Wielkiego Księstwa Litewskiego. Sztab, kawaleria, artyleria, wojska inżynieryjne i piechota. Kraków: Księgarnia Akademicka. Wydawnictwo Naukowe, 1999. ISBN 83-7188-239-4
 Ratajczyk, Leonard, Teodorczyk, Jerzy, Wojsko powstania kościuszkowskiego w oczach współczesnych malarzy. Warszawa: Wydawnictwo Ministerstwa Obrony Narodowej, 1987. ISBN 83-11-07090-3

Kategorija:LDK kariuomenė
Kategorija:Pėstininkai
Kategorija:1794 m. sukilimas
Kategorija:1792 m. Rusijos-ATR karas