2-asis lietuvių priešakinės sargybos pulkas

2-asis lietuvių priešakinės sargybos pulkas (2-asis LDK didžiojo etmono priešakinės sargybos pulkas) () – Lietuvos didžiosios kunigaikštystės kariuomenės dalinys, kavalerijos pulkas, egzistavęs 1776-1795 m., dalyvavęs 1794 m. ATR-Rusijos karo (Kosciučkos sukilimo) kovose.

 Organizacija, formavimas ir raida 
Pulkas buvo suformuotas 1776 metais iš reformuojamų lengvosios kavalerijos dalinių (vėliavų).Machynia, Mariusz, Rakutis, Valdas, Srzednicki, Czesław (1999). Oficerowie wojska Wielkiego Księstwa Litewskiego. Sztab, kawaleria, artyleria, wojska inżynieryjne i piechota., p. XXI. Rospond, Vincent W. (2013). Commonwealth Armies of the Partitions 1770–1794. p. 39. // 2nd Advance Guard Regiment Grand Hetman of Lithuania Josef Jelenski 1776 m. jame buvo 150 karių etatų.

1776 m. atliktos liustracijos (apžiūros) išvadose pulko būklė aprašoma taip:Machynia, Mariusz, Rakutis, Valdas, Srzednicki, Czesław (1999). Oficerowie wojska Wielkiego Księstwa Litewskiego. Sztab, kawaleria, artyleria, wojska inżynieryjne i piechota. p. 186.Šiame pulke išlieka netvarka. Jo kariams mokamas atlyginimas dar mažesnis nei Pirmojo pulko kariams, o štabe niekada nebūna daugiau nei 16 žirgų. Dislokacijos sąlygos (konsistencija) Eišiškėse yra gera, bet kukli. Reikalinga pulkui priskirti vieną ar du greta esančius didelius pastatus būsto sąlygų pagerinimui.Pagal 1777 metų „kovo tarifus“ faktinis karių skaičius pulke siekė 150. Struktūriškai pulką sudarė štabas ir penkios vėliavos (kuopos): pulko vado (pulkininko), rotmistro J. Micučio (J. Micutty), rotmistro K. Ciechanoveckio (K. Ciechanowiecki), rotmistro M. Abramovičiaus (M. Abramowicz), rotmistro S. Songailos (S. Sągajłła).

1789 m. patvirtintos Ketverių metų Seimo reformos numatė ATR kariuomenės karių skaičių padidinti iki 100 000. Kiek vėliau ši ambicija buvo sumažinta iki 65 tūkst.

Vykdant reformą pulko etatų skaičius iš pradžių buvo padidintas iki 514, vėliau – iki 612. Tuo tikslu, nors ir išlaikant 1776 m. nustatytą etatų skaičių, į pulką buvo papildomai priimta 340 karių, kas reiškė, kad vienu metu tarnyboje buvo 490 karių.Machynia, Mariusz, Rakutis, Valdas, Srzednicki, Czesław (1999). Oficerowie wojska Wielkiego Księstwa Litewskiego. Sztab, kawaleria, artyleria, wojska inżynieryjne i piechota. p. XXI. Šis rodiklis buvo išlaikomas iki Kosciuškos sukilimo pradžios.Machynia, Mariusz, Rakutis, Valdas, Srzednicki, Czesław (1999). Oficerowie wojska Wielkiego Księstwa Litewskiego. Sztab, kawaleria, artyleria, wojska inżynieryjne i piechota. p. 185.

 Mūšiai ir susirėmimai 

 Pragos mūšis (1794 m. lapkričio 4 d.)Gembarzewski, B., Rodowody pułków polskich i oddziałów równorzędnych od r. 1717 do r. 1831., p. 14.

 Dislokacijos vietovės 
 Barysavas, Mozyrius (1789 m.),
 Mariampolė (1790 m.),
 Vilkmergė (Ukmergė), Anykščiai (1792 m. spalis).

 Pulko kariai 
miniatiūra|2-ojo ulonų pulko karininkas
Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės karinėje sistemoje karinio dalinio viršininku (lenk. szef) neretai būdavo jo vardinis (titulinis) vadas, teikdavęs finansinę paramą. Pulko viršininko pareigos, siejamos su dideliais atlyginimais, dažniausiai buvo laikomos sinekūra. Praktinis vadovavimas tekdavo profesionaliems (ar karininko patentą įsigijusiems) kariškiams, įvardijamiems lenkišku terminu dowódca. Pulkui paprastai vadovavo pulkininkas. Viršininkai turėjo teisę kelti savo pavaldinių karininkų laipsnius (stiprinti).

Nominaliu pulko vadu (šefu) tradiciškai buvo LDK didysis etmonas. Į tai nurodė ir pulko pavadinime buvęs LDK didžiojo etmono titulas.

Pagal 1777 m. patvirtintus nuostatus, pulko štabą sudarė šefas (viršininkas), papulkininkis (pulkininkas leitenantas), du majorai, pulko intendantas (kvartirmeisteris), revizorius, adjutantas ir pulko felčeris (gydytojas). Pulke turėjo būti keturi kuopoms vadovaujantys kapitonai, keturi štabo kapitonai, aštuoni poručikai ir aštuoni vėliavininkai (kornetai).Machynia, Mariusz, Rakutis, Valdas, Srzednicki, Czesław (1999). Oficerowie wojska Wielkiego Księstwa Litewskiego. Sztab, kawaleria, artyleria, wojska inżynieryjne i piechota. p. 163. Apie 44% pulko karių buvo totoriai.Machynia, Mariusz, Rakutis, Valdas, Srzednicki, Czesław (1999). Oficerowie wojska Wielkiego Księstwa Litewskiego. Sztab, kawaleria, artyleria, wojska inżynieryjne i piechota. p. 187.

 Pulko vadai (šefai) 

 Mykolas Kazimieras Oginskis (1768–1793 m.)
 Simonas Kosakovskis (1793–1794 m.)

 Pulkininkai 

 Mykolas Holinskis () (1775–1778 m.)
 Juozapas Jelenskis (1778–1793 m.)
 Augustinas Kadlubiskis (1793-).

 Uniformos 
Pulko karininkai dėvėjo raudoną kepurę (konfederatką) su balta kokarda ir plunksna, be sidabrinių antpečių (epauletų). Draugai juosėjo raudonus diržus. Eilinio kario uniformoje, priešingai nei kitų pulko karių, nebuvo per petį permetamų diržų.

 Bibliografija 



 Rospond, Vincent W. (2013). Commonwealth Armies of the Partitions 1770–1794. Great Britain: Osprey Publishing. p. 39. ISBN 978-1-84908855-8. 2nd Advance Guard Regiment Grand Hetman of Lithuania Josef Jelenski

 Išnašos 

Kategorija:Kavalerija
Kategorija:Lietuvos totoriai
Kategorija:1794 m. sukilimas
Kategorija:Targovicos konfederacija
Kategorija:LDK kariuomenė