Anapusybė

Anapilis, Anapusybė – pomirtinis pasaulis indoeuropiečių religijoje.

Anapilio bruožai rekonstruoti per lyginamąją mitologiją. Lukanas aprašydamas keltų anapusinį pasaulį pavartojo terminą orbis alius (lot. „kitas pasaulis/pusė“), terminą.

Religinės, mitologinės ar metafizinės sąvokos, tokios kaip antgamtinių būtybių karalystė ir mirusiųjų karalystė, turi atitikmenis viso pasaulio kultūrose.Gods, goddesses, and mythology, Volume 11, C. Scott Littleton, Marshall Cavendish, 2005, , . Pp. 1286-1287 Manoma, kad dvasios keliauja tarp pasaulių ar būties sluoksnių, dažniausiai išilgai ašies, pavyzdžiui, Pasaulio medžio, upės, virvės ar kalnų.The Lost Beliefs of Northern Europe Hilda Ellis Davidson, Routledge, 2002 , . pp.67-76

Daugeliui indoeuropiečių mitologijų būdingas tikėjimas tam tikra Anapilio, arba „kito pasaulio“ forma. Pavyzdžiui, persų, graikų, germanų, keltų, baltų, slavų ir indų mitologijose, reikėjo perplaukti upę, kad būtų galima į šią vietą patekti, o sielą per vandenį dažniausiai pernešęs senolis. Graikų ir indų mitologijoje buvo manoma, kad šios upės vandenys nuplauna nuodėmes ar prisiminimus, o keltų ir germanų mitai pasižymi išmintį perteikiančiais vandenimis, tad nors mirusiojo prisiminimus išplauna vanduo, vandenys suteiks įkvėpimo juos geriančiajam. Keliautojas paprastai susitinka su šunimi, kaip anapusinio pasaulio sargu arba klajoklio vadovu. To pavyzdžiai – graikų Cerberis, Hado trigalvis skalikas ir indų सर्वरा Sarvarā, vienas iš Jamos skalikų, kurių pavadinimai galėję kilti iš indoeuropiečių prokalbės *ḱerberos, reiškiančio „dėmėtas“. Indoeuropiečių mitologijose anapusinis pasaulis vaizduojamas įvairiais būdais, įskaitant taikias pievas, salas ar statinius, todėl sunku nustatyti pirmykštį indoeuropiečių anapusinio pasaulio vaizdinį.

Teodoras Narbutas baltiškąjį Anapilį aprašė kaip labai aukštą kalną, stačią neprieinamą uolą, į kurią turėjusios kopti vėlės.Anapilis (VLE) Baltiškojoje mitologijoje Anapilis vadinamas dausomis, vieta, esančia ant pasaulio kalno viršūnės. Tikėta, kad dausas su žemiškuoju pasauliu jungiąs Paukščių Takas.Dausos (VLE)

 Šaltiniai 

 Literatūra 

 Taip pat skaitykite 
 Paralelinė visata
 Nežemiška erdvė
 Dausos
 Požeminis pasaulis

Kategorija:Mitologija