Šaukoto mūšis

Šaukoto (Santolės) mūšis – 1331 m. rugpjūčio 17 d. nelokalizuotoje vietoje Žemaitijoje, greičiausiai Šaukoto žemėje, įvykusios LDK ir Livonijos ordino kariuomenių kautynės.

1331 m. vasarą Livonijos krašto magistras Eberhardas fon Monheimas, keršydamas už Lietuvos pagalbą Rygai konflikte su Livonijos ordinu ir 1329 m. lietuvių žygį į Ordino valdas,Вартберг Герман. Ливонская хроника // Тевтонский орден. Крах крестового похода на Русь / Сост. А. Р. Андреев, С. А. Шумов. p. 204–291 surengė žygį į Lietuvą. Žygio tikslu greičiausiai buvo Šaukoto (vok. Santhole, Santkore, Sandoten) žemė Žemaitijoje. Žygio pradžioje įsibrovėliai nesusidūrė su didesniu pasipriešinimu. Grįžtantį su grobiu jį pasivijo Lietuvos valdovo Gedimino vedama lietuvių ir rusėnų kariuomenė, kuri tuo metu buvo surinkta žygiui į Prūsiją.Baranauskas, Tomas, Mūšiai viduramžių Lietuvos istorijoje, 

Užsimezgusiame mūšyje LDK kariuomenė buvo sumušta ir atsitraukė. Kryžiuočių šaltinių teigimu, žuvo apie 500 lietuvių ir rusėnų, buvo sužeistas pats Gediminas. iš kryžiuočių pusės žuvo 2 Ordino riteriai ir 40 eilinių karių.Canonici Sambiensis Epitome gestorum Prussie. Heraugegeben von Max Toeppen. Scriptores rerum Prussicarum. p. 285.Marburg, Wigand von. Die Chronik. Scriptores rerum Prussicarum. Bd.  2, p. 487.Marburgietis, Vygandas. Naujoji Prūsijos kronika. p. 82.Renner, Johann. Livländische Historien. Herausgegeben von Richard Hausmann und Konstantin Höhlbaum. p. 77-78.Wartberge, Hermani de. Chronicon Livoniae. Herausgegeben von E. Strehlke. Scriptores rerum Prussicarum. p. 66.

Mūšio vieta istoriografijoje tiksliau nebuvo lokalizuota. T. Baranausko teigimu, tikėtina, kad jos užrašymai Hermano Vartbergiečio (Santhole), Vygando Marburgiečio (Santkore) ir Johano Renerio (Sandoten) kronikose taisytini į Sauckote – Šaukotas: viduramžių rašyboje dažnai painiojamos raidės n ir u, t ir c.

Alvydas Nikžentaitis 1331 m. Livonijos magistro žygį pavadino „ypač dideliu“ (mūšio neišskirdamas) ir pabrėžė, kad juo ilgą laiką ginkluotu konfliktu su Ryga (1297–1330) užimta livoniškoji Ordino šaka atnaujino karą prieš Lietuvą.Nikžentaitis, Alvydas. Gediminas. p. 46-47. T. Baranausko teigimu Šaukoto mūšis nesąlygojo esminių pokyčių Lietuvos ir vokiečių ordinų konflikte.

 Literatūra 

 Baranauskas, Tomas, Mūšiai viduramžių Lietuvos istorijoje, Lituanistica, 2020. T. 66. Nr. 3(121), p. 157–188.
 Bergmann, Gustav (1776). Geschichte von Livland, nach bossuetischer Art entworfen. Leipzig: Im Schwickertschen Verlage. p. 19-20
 Bernhart Jähnig: Monheim, Eberhard von. In: Neue Deutsche Biographie (NDB). Band 18, Duncker & Humblot, Berlin 1997, ISBN 3-428-00199-0.
 Canonici Sambiensis Epitome gestorum Prussie. Heraugegeben von Max Toeppen. Scriptores rerum Prussicarum. Leipzig, 1861, Bd. 1.
 Marburg, Wigand von. Die Chronik. Scriptores rerum Prussicarum. Leipzig, 1863, Bd.  2.
 Marburgietis, Vygandas. Naujoji Prūsijos kronika. Vertė R. Jasas. Vilnius: Vaga, 1999.
 Nikžentaitis, Alvydas. Gediminas. Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1989.
 Renner, Johann. Livländische Historien. Herausgegeben von Richard Hausmann und Konstantin Höhlbaum. Göttingen: Vandenhoeck & Ruprecht’s Verlag, 1876.
 Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993, Nr. 594 (p 451–452).
 Wartberge, Hermani de. Chronicon Livoniae. Herausgegeben von E. Strehlke. Scriptores rerum Prussicarum. Leipzig, 1863, Bd. 2, S. 9–116.
 Вартберг Герман. Ливонская хроника // Тевтонский орден. Крах крестового похода на Русь / Сост. А. Р. Андреев, С. А. Шумов. – М.: Алгоритм, Эксмо, 2005. – Серия «Тайные секты и ордена».

 Išnašos 

Kategorija:LDK mūšiai
Kategorija:Livonijos ordino mūšiai
Kategorija:Mūšiai Lietuvos teritorijoje