Kazlų Rūdos–Pavilkijo siaurasis geležinkelis

Kazlų Rūdos–Pavilkijo siaurasis geležinkelis – buvęs 600 mm vėžės pločio siaurasis geležinkelis pietvakarių Lietuvoje, Kazlų Rūdos miškuose. Ruožas driekėsi nuo Kazlų Rūdos pietuose link Pavilkijo šiaurėje, kuris buvo kairiajame Nemuno krante priešais Vilkiją.https://commons.wikimedia.org/wiki/File:Lt_topo_444.jpg Geležinkelis turėjo atšakas į Jūrę, Ežerėlį, Zapyškį.https://commons.wikimedia.org/wiki/File:Lt_topo_471.jpghttps://commons.wikimedia.org/wiki/File:KAM_map_1605.jpg Nedidelė buvusio ruožo dalis matoma Lekėčių apylinkėse, netoli girininkijos,Lekėčių pažintinis takas: nenuskintos mėlynės ir eilės prie šaltinio vandens. 2016-07-20, Nesedeknamuose.lt (tikrinta 2025-04-11). kur buvusiu geležinkelio pylimu eina pažintinis takas.Lekėčių pažintinis takas. Judeksveikai.lt (tikrinta 2025-04-11). Su atšakomis link Jūrės geležinkelis driekėsi 72 km.„Lietuvos ūkis“, 1925 m., Nr. 8 // psl. 351.

 Istorija 

1916 m. nutiestas siaurasis geležinkelis miškais nuo Kazlų Rūdos šiaurės kryptimi. Pagrindinė jo atšaka ėjo iki Altoniškių, o iš ten į Pavilkijį (apie 50 km ilgio). Linija link Pavilkijo buvo transportuojama mediena. Kasdien buvo kertamos pušys, beržai, eglės ir juodalksniai, visą parą dirbdavo 12 gaterių, iškirsta didžioji dalis Rūdšilio. Rąstai, lentos, pabėgiai šimtais vagonų keliavo į Vokietiją, nuo Pavilkijo buvo plukdomi sieliais Nemunu.Kazlų Rūdos kurortas: miestelis girių apsuptyje, rusų belaisvių stovyklos, siaurasis geležinkelis miške. 2024-02-25, Suduvosgidas.lt (tikrinta 2025-04-11). Miško medžiaga buvo siunčiama rusų sunaikintiems Rytprūsiams atstatyti. Dar viena atšaka medienai gabenti nutiesta nuo Jūrės iki Kazlų Rūdos–Pavilkijo geležinkelio.

Lietuvos valdžia Kazlų Rūdos siaurąjį geležinkelį iš vokiečių perėmė 1918 m. gruodžio 27 d., tai buvo pirmasis nepriklausomos Lietuvos perimtas siaurasis geležinkelis.Mūsų geležinkeliai. „Lietuvos aidas“, 1939-07-06, psl. 8. Pirmaisiais nepriklausomos Lietuvos metais Kazlų Rūdos–Altoniškių ruožas gana dažnai nukentėdavo nuo vietos gyventojų savivalės, kurie vogė bėgius, pabėgius, vagonų dalis ir kt. Dėl to šio ruožo viršininkas Pakštas 1920 m. ne kartą kreipėsi į Siaurųjų geležinkelių tarnybą. 1924 m. minima, kad geležinkelis tuo metu buvo naudojamas miškui ir durpėms išvežti, kai kurios atšakos buvo apleistos ir nebenaudojamos, dalis bėgių išnešiota, matėsi apirusių ir apardytų vagonėlių.Siaurojo geležinkelio bėgiai Kazlų Rūdos miškuose ir Vilkaviškio miestelyje. Suduvosgidas.lt (tikrinta 2025-04-27).

Pagrindiniame ruože 1925 m. buvo vykdomas ir keleivių vežimas, veikė Kazlų, Rumkių, Garankščių, Kardokų, Braziūkų, Kelmerių, Lekėčių, Tirmanių tarpinės stotelės.Kazlų Rūda - Pavilkija. Atlaskolejowy.net (tikrinta 2025-04-11). Traukinių depas buvo Kazlų Rūdos stotyje, vėliau jame buvo įrengti keleivių rūmai. Tarpukario Lietuvos laikais šis geležinkelis buvo eksploatuojamas medienos vežimo reikmėms, 1931 m. tai buvo vienintelis pelningas Lietuvos siaurasis geležinkelis.Sumanymai apie tolimesnį Lietuvos geležinkelių tinklo išvystymą. – LCVA, f. 386, ap. 1, b. 762, l. 26.

XX a. 4-ajame dešimtmetyje nutiesta atšaka link Ežerėlio, iki 8-ojo dešimtmečio ja pro Jūrę gabentos durpės. 1941–1944 m. naciai vėl smarkiai kirto miškus ir vežė medieną į Vokietiją arba į frontą karo reikmėms. Kirtimai vyko ir po karo sovietmečiu.

Skirtingi ruožai link Pavilkijo, Ežerėlio ir Zapyškio veikė iki XX a. 8-ojo dešimtmečio. Uždarant siauruosius geležinkelius minimi ruožai Kazlų Rūda–Runkiai (8 km), Jūrė–Kašeliai (40 km), Kardokai–Vilemai (13 km).

 Šaltiniai 

Kategorija:Lietuvos siaurieji geležinkeliai