Palangos mūšis (1915)

Palangos mūšis (1915 m.) – 1915 m. kovo 23 d. (pagal Grigaliaus kalendorių – balandžio 6 d.) prie Palangos vykęs Vokietijos imperijos kariuomenės pajėgų mūšis su Rusijos imperijos kariuomene, vienas Pirmojo pasaulinio karo mūšių, Rusijos pajėgų traukimosi iš Klaipėdos metu vykusių kautynių dalis.

Susirėmimas menkai aprašytas tiek to meto šaltiniuose, tiek ir vėlesnėje istoriografioje. Mūšis įvyko Vokietijos kariuomenei persekiojant tiš Klaipėdos besitraukusius rusų dalinius. Konkretūs dalinių pavadinimai liko neužfiksuoti, tačiau tikėtina, kad per Palangą galėjo trauktis iš šio miesto kovo 18 d. į Klaipėdą išžygiavęs Rusijos kariuomenės dalinys.Sembritzki, J., Geschichte des kreises Memel, p. 391. Juos prie Kalotės kaimo dviejų artilerijos pabūklų ugnimi nesėkmingai mėgino stabdyti vyresniojo leitenanto (?) Kupelio (Kuppel) vadovaujami kariai, tačiau rusų dalinys vokiečius apėjo iš rytų pusės per Sendvario, Joniškės kaimus.Sembritzki, J., Geschichte des kreises Memel, p. 392.Pečiulis, Marius, Pirmojo pasaulinio karo veiksmai Vakarų Lietuvoje – Vokietijos ir Rusijos pasienyje – 1915 m. pradžioje – Karo archyvas, t. XXV, p. 70.

Rusų pajėgos iš Klaipėdos pradėjo trauktis kovo 22 d. Persekiodami rusus generolo majoro fon Ezebeko vadovaujamos brigada kariai judėjo į šiaurę, link Kretingos. Kovo 23 d. vokiečiai pasiekė iki karo Rusijos imperijai priklausiusią Palangą. Į pagalbą Vokietijos kariams atvyko jūrų pajėgos. Oficialiuose šaltiniuose teigiama, kad persekiojant atsitraukiančius dalinius iš viso dalyvavo 7 dideli laivai ir 28 minininkai.Vyriausiojo kariuomenės Vado štabo pranešimas. Rytų karo lauke. Karas // Lietuvos žinios, 1915 kovo 15 (28) d., Nr. 31, p. 3.  Šiuolaikiniai istorikai abejoja, kad tokios gausios pajėgos tam būtų mestos tokiam nedideliam tikslui pasiekti, ypač kai tuo metu visai netoli, ties Taurage, buvo susidariusi kritinė padėtis.Pečiulis, Marius, Pirmojo pasaulinio karo veiksmai Vakarų Lietuvoje – Vokietijos ir Rusijos pasienyje – 1915 m. pradžioje – Karo archyvas, t. XXV, p. 74.

Po neilgų kautynių Rusijos kariai buvo priversti apleisti Palangą.KAA, f. 50, ap. 2, b. 199, l. 240

Iš viso persekiojimo ir šio mūšio metu vokiečiai į nelaisvę paėmė apie 500 Rusijos karių, užvaldė 3 artilerijos pabūklus, 3 kulkosvaidžius ir kelis vežimus su amunicija.Der russische Raubzug gegen Memel, Weißeritz-Zeitung: 29.03.1915Pečiulis, Marius, Pirmojo pasaulinio karo veiksmai Vakarų Lietuvoje – Vokietijos ir Rusijos pasienyje – 1915 m. pradžioje – Karo archyvas, t. XXV, p. 75.

Sėkmingą tolesnį Rusijos karių persekiojimą teko nutraukti gavus žinių apie Vokietijos pajėgų pralaimėjimą prie Tauragės. Vokietija puolimą atnaujino tų pačių metų balandį, kaip Šiaulių-Rygos operacijos dalį.

 Išnašos 

 Literatūra 

 KAA, f. 50, ap. 2, b. 199, l. 240.
 Pečiulis, Marius, Pirmojo pasaulinio karo veiksmai Vakarų Lietuvoje – Vokietijos ir Rusijos pasienyje – 1915 m. pradžioje – Karo archyvas, t. XXV, Vilnius, 2010.
 Der russische Raubzug gegen Memel, Weißeritz-Zeitung: 29.03.1915.
 Sembritzki, J., Geschichte des kreises Memel, Memel, 1918.
 Vyriausiojo kariuomenės Vado štabo pranešimas. Rytų karo lauke. Karas // Lietuvos žinios, 1915 kovo 15 (28) d., Nr. 31, p. 3.

Kategorija:Mūšiai Lietuvos teritorijoje
Kategorija:Rusijos imperijos mūšiai
Kategorija:Vokietijos mūšiai
Kategorija:Pirmojo pasaulinio karo Rytų fronto mūšiai
Kategorija:Palangos istorija
Kategorija:1915 metai