Paplyniai (Ragainė)

Paplyniai, Plempininkai (, nuo 1938 m. Poplingen)Dietrich Lange, Poplingen, Geographisches Ortsregister Ostpreußen, bildarchiv-ostpreussen.de, 2005. Nuoroda tikrinta 2024-09-08. – buvęs kaimas Rytų Prūsijoje, Ragainės, nuo 1922 m. – Tilžės-Ragainės apskrityje, dabartinės Kaliningrado srities šiaurės rytinėje dalyje, 10 km į pietvakarius nuo Lazdynų ir 24 km į pietryčius nuo Ragainės, Kakšių pelkės pietiniame pakraštyje.

 Istorija 
dešinėje|miniatiūra|260px|Paplynių kaimo bendruomenė 1918–1927 m.

Anksčiau vadinti Plempininkais (Plempeningcken, Plempenincken). 1785 m. buvo šatulininkų kaimas su 13 ugniakurų (gyvenamųjų pastatų),Johann Friedrich Goldbeck, Volständige Topographie des Königreichs Preussen, Volständige Topographie vom Litthauischen Kammer=Departement, p. 124. Karaliaučius ir Leipcigas, 1785. 1823 m. – šatulininkų kaimas su 49 gyventojais.Alexander A. Mützell, Leopold Krug, Neues topographisch-statistisch-geographisches Wörterbuch des preussischen Staats, T. 4 (P–S), p. 69. Kümmel, Halle, 1823 vok. 1854 m. Paplyniuose buvo 13 gyvenamųjų namų ir 80 gyventojų.Eduard Messow, Topographisch-statistisches Handbuch des Preussischen Staats, T. 2 (L–Z), p. 181. Baensch, Magdeburgas, 1854. Iki 1818 m. priklausė Įsruties apskrities Liepgalio domenų valsčiui, 1818 m. po administracinių reformų priskirtas Ragainės apskričiai. Nuo 1874 m. įėjo į Ragainės apskrities Važininkų valsčiaus sudėtį. Tikintieji priklausė Būdviečių evangelikų liuteronų parapijai. 1905 m. Paplyniuose buvo 22 gyvenamieji pastatai, gyveno 125 žmonės, iš jų 32 lietuviai (25,6 %); kaimas valdė 257 ha žemės.Gemeindelexikon für das Königreich Preußen, Heft I, Provinz Ostpreußen, p. 256, 257. Verlag des Königlichen Statistischen Landesamts, Berlin SW, 1907.1928 m. Paplyniai sujungti su Kakšbaliu (Kėnigshuldu I), suformuota nauja, Kėnigshuldo I kaimo bendruomenė.Amtsbezirk Waschingen, Territoriale Veränderungen in Deutschland und deutsch verwalteten Gebieten 1874–1945. Nuoroda tikrinta 2024-09-09. 

Tarpukariu kaime buvo keliolika viensėdžių, kapinaitės. Per kaimą iš Kakšių balos į Įsrutį tekėjo bevardis upelis. Po Antrojo pasaulinio karo, vietiniams gyventojams pasitraukus į Vokietijos gilumą, kaimas išnyko.

 Gyventojai 

 Šaltiniai 

Kategorija:Ragainės apskrities gyvenvietės