Kursko magnetinė anomalija

Kursko magnetinė anomalija () – geležies rūdos baseinas Rusijoje, Kursko, Belgorodo ir Oriolo srityse, Rytų Europos platformos Voronežo anteklizėje, Dono ir Desnos tarpupyje. Tai didžiausia pasaulyje magnetinė anomalijaPatrick T. Taylor, Ralph R. B. von Frese, Hyung Rae Kim.  Results of a comparison between Ørsted and Magsat anomaly fields over the region of Kursk magnetic anomaly (abstract). // Proceedings of the 3rd International ØRSTED Science Team Meeting. Danish Meteorological Institute. ir vienas didžiausių geležies rūdos telkinių. Plotas apie 120 000 km², ilgis apie 600 km, plotis 150–250 kilometrų. Prognoziniai geležies rūdos ištekliai: džespilitų (geležies 32–37 %) – 856 mlrd. t (iki 700 m gylio), sodrios rūdos (geležies 52–56 %) – 82 mlrd. t (iki 1200 m gylio). Rūdos klodai slūgso kristaliniame pamate, kurio gylis 60–650 metrų. Sodrią rūdą sudaro daugiausia martitas, hematitas, limonitas ir sideritas.

Kursko magnetinė anomalija atrasta XVIII a. XIX a. vienas pirmųjų ją tyrė Ernstas Leistas. 1920 m. pradėti kompleksiniai telkinio tyrimai, o geležies rūdos gavyba pradėta 1952 m.

Kasama tiek atviruose karjeruose (Stoilensko, Lebedinsko, Michailovsko telkiniai), tiek požeminiu būdu (Korobovsko telkinys). Kasmet iškasama ~70 mln. tonų rūdų. Taip pat iškasama boksito ir statybinių medžiagų žaliavų.

 Šaltiniai 

Kategorija:Rusijos geografija
Kategorija:Kasyklos