Pabūdupiai

Pabūdupiai (, nuo 1938 m. Finkenhagen), KuršiaiPabūdupiai, Mažosios Lietuvos enciklopedija, 2024-10-04. (Kurschen) – buvęs kaimas Rytų Prūsijoje, Ragainės, nuo 1922 m. – Tilžės-Ragainės apskrityje, dabartinės Kaliningrado srities šiaurės rytinėje dalyje, 17 km į vakarus nuo Lazdynų ir 15 km į pietryčius nuo Ragainės.

 Istorija 
dešinėje|miniatiūra|260px|Pabūdupių kaimo bendruomenė 1934 m.
1785 m. Pabūdupiai (Papuduppen) buvo Leskaminio domenų valsčiaus karališkasis valstiečių kaimas su 6 ugniakurais (gyvenamaisiais pastatais),Johann Friedrich Goldbeck, Volständige Topographie des Königreichs Preussen, Volständige Topographie vom Litthauischen Kammer=Departement, p. 113. Karaliaučius ir Leipcigas, 1785. Nuoroda tikrinta 2024-10-04. 1823 m. (Pappuduppen) – 6 sodybų kaimas su 36 gyventojais,Alexander A. Mützell, Leopold Krug, Neues topographisch-statistisch-geographisches Wörterbuch des preussischen Staats, T. 4 (P–S), p. 9. Kümmel, Halle, 1823. Nuoroda tikrinta 2024-10-04. 1847 m. – 7 sodybų kaimas su 50 gyventojų.Eduard Messow, Topographisch-statistisches Handbuch des Preussischen Staats, T. 2 (L–Z), p. 152. Baensch, Magdeburgas, 1847. Tikintieji priklausė Būdviečių evangelikų liuteronų parapijai. 1818 m. po administracinių reformų kaimas priskirtas Ragainės apskričiai, 1874 m. pateko į apskrityje suformuotą Kakšių valsčių, 1909–1945 m. buvo Būdviečių valsčiaus sudėtyje.Amtsbezirk Sandkirchen, Territoriale Veränderungen in Deutschland und deutsch verwalteten Gebieten 1874–1945. Nuoroda tikrinta 2024-10-04. 1905 m. Pabūdupiuose buvo 17 sodybų, gyveno 118 žmonių, iš jų 23 lietuviai (19,5 %); kaimas valdė 220 ha žemės.Gemeindelexikon für das Königreich Preußen, Heft I, Provinz Ostpreußen, p. 254, 255. Verlag des Königlichen Statistischen Landesamts, Berlin SW, 1907. 1929 m. prie Pabūdupių prijungti gretimi Aukštkalnių ir Bėginių kaimai.Amtsbezirk Altenkirch, Territoriale Veränderungen in Deutschland und deutsch verwalteten Gebieten 1874–1945. Nuoroda tikrinta 2024-10-04.

Kaime 1869 m. gimė Mažosios Lietuvos visuomenės veikėjas, politikas Jonas Vanagaitis. Jo atsiminimais, tuo metu Pabūdupiuose gyvenę 11 lietuvių ūkininkų šeimų ir viena vokiečių. Kaime buvusi pradžios mokykla, kurią lankę beveik vien lietuvių vaikai – iš Pabūdupių ir gretimų kaimų: Aukštkalnių, Eglininkų, Širvučių, Bėginių, Dundulių, Pietkalnių. Mokytojas buvęs lietuvis, pamokos daugiausia vykdavusios lietuviškai, tačiau vis didėjęs spaudimas vaikus mokyti vokiškai. Apie 1879 m. atsiųstas mokytojas vokietis, nuo to laiko mokykloje, nepaisant lietuvių tėvų prašymų, mokyta tik vokiškai. Jonas Vanagaitis, Iš mano Gyvenimo Eigos, XX a. pr., autobiografinis rankraštis, Martyno Jankaus muziejus. Rankraščio fragmentai publikuoti Eglės Budrytės straipsnyje Jono Vanagaičio politinės ir kultūrinės veiklos aspektai iki Pirmojo pasaulinio karo (1914 m.), Voruta, Nr. 9 (827), 2016-09-24. Nuoroda tikrinta 2024-10-04.

Antrojo pasaulinio karo pabaigoje vietiniams gyventojams pasitraukus į Vokietijos gilumą, kaimas ištuštėjo, po karo ar vėliau sovietmečiu išnyko.

 Gyventojai 

* 1933 ir 1939 m. duomenys kartu su Aukštkalniais ir Bėginiais.

 Šaltiniai 

Kategorija:Ragainės apskrities gyvenvietės