Albinas Kentra

Albinas Kentra (1929 m. kovo 29 d. Gūbriuose, Šilalės valsčiuje – 2023 m. gruodžio 19 d. Vilniuje)Rūta Trimonienė. Albinas Kentra. Visuotinė lietuvių enciklopedija. 2020-09-08. Nuoroda tikrinta 2023-12-21. – Lietuvos rezistentas, pedagogas, visuomenininkas.

 Biografija 

Mokėsi Nevočių pradžios mokykloje, Šilalės gimnazijoje. Prasidėjus antrajai sovietinei okupacijai, 1945 m. visi jo šeimos nariai davė Lietuvos partizanų priesaiką, tapdami Vakarų Lietuvos srities Kęstučio apygardos Butigeidžio rinktinės partizanais. Buvo brolio Jono Kentros (slapyvardis Rūtenis) vadovaujamo būrio ryšininku – rinko šaudmenis ir ginklus. Išduotas bendramokslio, 1946 m. liepos 16 d. buvo suimtas Šilalėje. 1946 m. gruodžio 28 d. MGB karinio tribunolo sprendimu buvo nuteistas dešimčiai metų lagerio. Kurį laiką buvo kalintas Lukiškių kalėjime, vėliau išvežtas į Spasko lagerį Kazachstane. Į laisvę buvo paleistas 1954 m. birželio 19 d.

Per klaidą gavo sovietinį pasą svetima Klentvos () pavarde. Dėl šios klaidos grįžus į Lietuvą pavyko gauti brandos atestatą, o vėliau – studijuoti. 1955–1960 m. Vilniaus universitete jis studijavo anglų kalbą ir literatūrą. Baigęs studijas, dirbo pedagoginį darbą: 1960–1962 m. mokė anglų kalbos Laurų aštuonmetėje mokykloje ir vokiečių kalbos Nemenčinės vidurinėje mokykloje. 1962–1965 m. Leningrado universitete lankė užsienio kalbų kursus aukštųjų mokyklų dėstytojams. 1965–1991 Vilniaus universitete dėstė anglų kalbą. Labai prisidėjo puošiant Vilniaus universiteto Centrinių rūmų ansamblį monumentaliais ir istorinės tematikos meno kūriniais, taikant audiovizualinį metodą užsienio kalboms mokyti, įrengė originalų garso ir vaizdo laboratorijų kompleksą (1979 m. Vilniaus universiteto 400 m. jubiliejinėje parodoje Maskvoje įvertintas aukso medaliu).Mirė žinomas rezistentas, atgimimo metraštininkas, Laisvės premijos laureatas Albinas Kentra. LRT. 2023-12-19. Nuoroda tikrinta 2023-12-19. 

 Visuomeninė veikla 

Nuo 1965-ųjų pradėjo filmuoti VU gyvenimą, o nuo 1988 m. dėjo daug pastangų siekdamas formuoti pasaulio viešąją nuomonę ir pelnyti įvairių vyriausybių palankumą kovojantiems už Lietuvos nepriklausomybę. Parengė 1991 metų Sausio įvykių vaizdo reportažus užsienio šalių televizijoms. A. Kentros vaizdo archyvą sudaro per 20 tūkstančių valandų filmuotos medžiagos. 1989 m. kartu su Vytautu Milvydu įkūrė Lietuvos laisvės kovų „Miško brolių“ draugiją Vilniuje (buvo jos pirmininkas), nuo 1992 m. rūpinosi atkurti draugijos istorinės svarbos pastatą ir jame įkurti muziejų (muziejuje sukaupta vaizdinė Lietuvos antisovietinių partizanų kovų ir Vilniaus miesto istorijos medžiaga).ALBINAS KENTRA. VILNIJOS VARTAI. Nuoroda tikrinta 2023-12-21.

 Apdovanojimai 

 1992 m. Sausio 13-osios atminimo medalis
 1998 m. Vyčio Kryžiaus ordino Karininko kryžius
 2002 m. Lietuvos kariuomenės kūrėjų savanorių medalis
 2008 m. Felicijos Bortkevičienės Kalbos premija
 2010 m. Medalis „Už nuopelnus Vilniui ir Tautai“
 2013 m. Šilalės garbės pilietis
 2016 m. Šv. Kristoforo statulėlė
 2019 m. Laisvės premijaMirė Lietuvos laisvės kovų metraštininkas Albinas Kentra. LŽS. 2023-12-20. Nuoroda tikrinta 2023-12-21.ALBINAS KENTRA. VILNIJOS VARTAI. Nuoroda tikrinta 2023-12-21.

 Šaltiniai 

Kategorija:Lietuvos rezistentai
Kategorija:Lietuvos pedagogai
Kategorija:Vilniaus universiteto dėstytojai
Kategorija:Lietuvos visuomenės veikėjai
Kategorija:Lietuvos kino operatoriai
Kategorija:Lietuvos miestų ir rajonų garbės piliečiai
Kategorija:Laisvės premijos laureatai