Bristol Jupiter

„Bristol Jupiter“ – devynių cilindrų vienos žvaigždės fornos stūmoklinis radialinis vidaus degimo variklis, XX a. antrame – trečiame dešimtmečiuose gamintas Didžiosios Britanijos įmonėje „Bristol Airplane Company“, vėliau, pagal licenciją – ir kitose šalyse.

Variklis buvo sukurtas Pirmojo pasaulinio karo pabaigoje. Pirmasis jo pavadinimas – „Cosmos Jupiter“. ilga atnaujinimų ir tobulinimo serija pavertė jį vienu geriausių savo eros variklių.

Viso D. Britanijoje ir, pagal licenciją Čekoslovakijoje („Walter“), Italijoje, Japonijoje, Jugoslavijoje, Lenkijoje („PZL“), Prancūzijoje („Gnome-Rhône 9 Jupiter“), SSRS („Švetsov M-22“) buvo pagminta daugiau nei 7100 įvairių modifikacijų „Jupiter“.

Bandymas sukurti „Jupiter“ modifikaciją su turbokompresoriumi, gavęs pavadinimą „Orion“, susdūrė su sukumais ir tokių variklių buvo pagaminta tik keletas. Pavadinimą „Orion“ vėliau „Bristol“ vėliau panaudojo konstrukciškai nesusijusiam turbosraigtiniam varikliui.

Varikliai buvo montuojami į daugelį orlaivių, vieni kurių buvo Lietuvos karo aviacijoje naudotų naikintuvų „Letov Š-20“ modifikacija Š-20J su įmonėje „Škoda“ pagamintu „Bristol Jupiter“ variantu (Lietuvoje neeksploatuota).

 Konstrukcija ir gamyba 
„Jupiter“ Pirmojo pasaulinio karo metais suprojektavo automobilių koncerno „Brazil Straker“ inžinierius Rojus Fedenas (angl. Roy Fedden), vėliau perėjęs dirbti į įmonę „Cosmos Engineering“.

Pirmasis „Jupiter“, surinktas 1918 m., buvo buvo komplektuojamas su trimis karbiuratoriais, kurių kiekvienas per indukcinėje kameroje esantį spiralinį deflektorių tiekė kuro mišinį trims iš devynių variklio cilindrų.Flight 9 March 1939, pp.236-237

Po karo vyriausybei mažinant karines išlaidas „Cosmos Engineering“, negavusi užsakymų, bankrutavo 1920 m. Ją įsigijo „Bristol Airplane Company“. Viena svarbiausių įsigijimo priežasčių – siekis perimti perspektyvą „Jupiterio“ konstrukciją bei D. Britanijos Aviacijos ministerijos paskatinimas.Gunston 1989, p.44.

„Bristol“ pradėtas gaminti „Jupiter“ greitai tapo vienu patikimiausių variklių rinkoje. Tai buvo pirmasis oru aušinamas variklis, išlaikęs Aviacijos ministerijos sukurtą „pilno droselio testą“ (ilgalaikis darbas maksimaliu režimu), pirmasis, kuriame buvo įrengta automatinė galios kontrolė, ir pirmasis, sumontuotas oro laineriuose.Gunston 1989, p.31.

„Jupiter“ konstrukcija buvo gana standartiška savo laikotarpiui. Cilindrai buvo gaminami iš plieno. Pradžioje cilindrų galvutės buvo lietos, vėliau, atsižvelgiant į Karališkojo aviacijos instituto (angl. Royal Aircraft Establishment) tyrimų rezultatus – gaminamos iš aliuminio lydinio. 1927 m. dėl nepatenkinamos liejinių kokybės buvo pereita prie kaltinės galvutės konstrukcijos. „Jupiter VII“ konstrukcijoje atsirado mechaniškai varomas kompresorius, nuo „Jupiter VIII“ buvo pradėti montuoti reduktoriai.Bridgman (Jane’s) 1998, p.270. Variklio ypatybė buvo tuo metu retai kada naudoti keturi vožtuvai viename cilindre.

1925 m. Fedenas pradėjo kurti „Jupiter“ pakaitalą. Naudojant trumpesnius švaistiklius pavyko pasiekti didesnes apsukas, o, pridėjus kompresorių – padidinti galią. Naujasis, 1927 m. pradėtas gaminti, variklis gavo pavadinimą „Bristol Mercury“. 1927 m. tokiu pačiu būdu buvo sukurta sekanti modifikacija – „Bristol Pegasus“. Nei vienas variklis dar keletą metų pilnai nepakeitė „Jupiterių“.

1926 m. „Jupiter“ varikliu varomu lėktuvu „Bristol Bloodhound“ (Reg. Nr. G-EBGG) atliktas 25074 mylių (40353 km) nuotolio ištvermės skrydis. Jo metu „Jupiter“ dirbo 225 valandas ir 54 minutes be jokio dalių gedimo ar pakeitimo. 

 Licencinė gamyba 
„Jupiter“ pagali licenciją buvo gaminami 14 šalių. Prancūzijoje „Gnome-Rhone“ gamino į civilinius orlaivius montuotą „Gnome-Rhône 9 Jupiter“, kuris taip pat sėkmingai buvo eksportuojamas. Vokietijoje „Siemens-Halske“ gamino ir savarankiškai modifikavo šį variklį, galutiniu kurio evoliucijos rezultatu tapo Antrame pasauliniame kare naudotas "Bramo 323 Fafnir.Gunston 1989, p.29.

Japonijoje „Jupiter“ licencines versijas nuo 1924 m. gamino „Nakajima“, jų pagrindu vėliau sukūrusi savo modelį „Nakajima Ha-1 Kotobuki“.Gunston 1989, p.104. Lenkijoje variklį „PZL“ („PZL Bristol Jupiter“), Italijoje – „Alfa Romeo“ („Alfa Romeo 126-RC35“), Čekoslovakijoje – „Walter“ („Walter Jupiter“). Daugiausiai licencinių variantų pagaminta Sovietų Sąjungoje, kur „Jupiter“ kopija „Shvetsov M-22“ buvo montuojama į ketvirtos serijos naukintuvus „Polikarpov I-16“ (pagaminti 55 vienetai). Šios serijos „I-16“ galima atpažinti pagal tai, kad juose nėra matomų išmetimo vamzdžių, suapvalinto NACA gaubto ir gaubtų sklendžių trūkumo – elementų, kurie atsirado tik varikliais „Shvetsov M-25“ varomuose penktosios ir vėlesnių serijų modeliuose (iš viso pagaminama >4500 vienetų).Gunston 1989, p.158.

„Jupiter“ gamyba tęsėsi nuo 1918 m. iki 1930 m.

 Variantai 
Buvo gaminama daug „Jupiter“ variantų, įskaitant 1926 m. pasirodžiusį „Bristol Orion“. Dėl metalurgijos technologijos keliamų problemų šio variklio su turbokompresoriumi varikliu buvo atsisakyta, pagaminus tik devynis variklius.Lumsden 2003, p.101.

dešinėje|miniatiūra| Bristol Jupiter VII Shuttleworth kolekcija

 Brazil Straker (Cosmos) Jupiter I
 (1918) 400 britiškų arklio galių (300 kW); surinkti tik du varikliai.
 Cosmos Jupiter II
 (1918) 400 britiškų arklio galių (300 kW); surinktas vienas variklis.
 Bristol Jupiter II
 (1923) 400 britiškų arklio galių (300 kW).
 Bristol Jupiter III
 (1923) 400 britiškų arklio galių (300 kW).

 Bristol Jupiter IV
 (1926) 430 britiškų arklio galių (320 kW); su keičiamu išmetimo vėlinimu ir Bristol Triplex karbiuratoriumi.
 Bristol Jupiter V
 (1925) 480 britiškų arklio galių (360 kW).
 Bristol Jupiter VI
 (1927) 520 britiškų arklio galių (390 kW); gaminami tiek didelio (6,3:1), tiek žemo (5,3:1) suspaudimo laipsnio variantai.
 Bristol Jupiter VIA
 (1927) 440 britiškų arklio galių (330 kW); „civilinė Jupiter VI“ versija.
 Bristol Jupiter VIFH
 (1932) 440 britiškų arklio galių (330 kW); „Jupiter VI“ modifikacija su dujiniu starteriu.
 Bristol Jupiter VIFL
 (1932) 440 britiškų arklio galių (330 kW); Jupiter VI versija, suspaudimo laipsnis 5,15:1.
 Bristol Jupiter VIFM
 (1932) 440 britiškų arklio galių (330 kW); Jupiter VI versija suspaudimo laipsnis 5,3:1.
 Bristol Jupiter VIFS
 (1932) 440 britiškų arklio galių (330 kW); Jupiter VI versija suspaudimo laipsnis 6,3:1.dešinėje|miniatiūra| Bristol Jupiter VIIIF
 Bristol Jupiter VII
 (1928) 375 britiškų arklio galių (280 kW); su kompresoriumi, suspaudimo laipsnis 5,3:1; taip pat gamina „Gnome-Rhone“ kaip 9ASB.
 Bristol Jupiter VIIF
 (1929)480 britiškų arklio galių (360 kW); „Jupiter VII“ versija su kaltomis cilindrų galvutėmis.

 Bristol Jupiter VIIFP
 (1930) 480 britiškų arklio galių (360 kW); „Jupiter VII“ versija su slėginiu tepimu.
 Bristol Jupiter III
 (1929) 440 britiškų arklio galių (330 kW); pirmoji versija su propelerio reduktoriumi;  suspaudimo laipsnis 6,3:1.
 Bristol Jupiter VIIIF
 (1929) 460 britiškų arklio galių (340 kW); "Jupiter VIII|" versija su kaltomis cilindrų galvutėmis ir sumažintu suspaudimo laipsniu (5,8:1).
 Bristol Jupiter VIIIFP
 (1929) 460 britiškų arklio galių (340 kW); „Jupiter VIII“ versija su slėginiu tepimu (dėl daugelio gedimų tarpremontinis šio modelio resursas siekė tik 150 valandų).
dešinėje|miniatiūra| Jupiter IX
 Bristol Jupiter IX
 480 britiškų arklio galių (360 kW); suspaudimo laipsnis – 5,3:1.
 Bristol Jupiter IXF
 550 britiškų arklio galių (410 kW); „Jupiter IX“ versija su štampuotomis cilindrų galvutėmis
 Bristol Jupiter X
 470 britiškų arklio galių (350 kW); suspaudimo laipsnis – 5.3:1.
 Bristol Jupiter XF
 540 britiškų arklio galių (400 kW); „Jupiter X“ versija su štampuotomis cilindrų galvutėmis
 Bristol Jupiter XFA
 483 britiškos arklio galios (360 kW);
 Bristol Jupiter XFAM
 580 britiškų arklio galių (430 kW);
 Bristol Jupiter XFBM
 580 britiškų arklio galių (430 kW);
 Bristol Jupiter XFS
 Su kompresoriumi
 Bristol Jupiter XI
 Suspaudimo laipsnis – 5,15:1.
 Bristol Jupiter XIF
 500 britiškų arklio galių (370 kW); suspaudimo laipsnis – 5,15:1.
 Bristol Jupiter XIFA
 480 britiškų arklio galių (360 kW); „Jupiter XIF“ su reduktoriumi (0,656:1)
 Bristol Jupiter XIFP
 525 britiškos arklio galios (391 kW); „Jupiter XIF“ versija su slėginiu tepimu.
 Bristol Orion I
 (1926) „Jupiter III“ su turbokompresoriumi; kūrimas nutrauktas.miniatiūra|Gnome-Rhône 9A Jupiter
 Gnome-Rhône 9A Jupiter
 Prancūzijoje gaminti licenciniai modeliai (9A, 9Aa, 9Ab, 9Ac, 9Akx ir 9Ad).
 Siemens-Halske Sh20, Sh21 ir Sh22
 Vokietijoje gamintos licencinės modifikacijos, kurių kulminacija tapo modelis „Bramo 323 Fafnir“.
 Nakajima Ha-1 Kotobuki
 Japonijoje nuo 1924 m. gamintas licencinis modelis („Nakajima“).
 PZL Bristol Jupiter
 Lenkijoje gamintas licencinis modelis.
 Alfa Romeo Jupiter
 Italijoje gamintas licencinis modelis, .
 Alfa 126 R.C.35
 Alfa Romeo sukurta modifikacija
 Walter Jupiter
 Čekoslovakijoje gamintas licencinis modelis („Walter“)
 Shvetsov M-22
 SSRS gamintas licencinis modelis
 IAM 9AD Jupiter
 Jugoslavijoje gamintas licencinis modelis, „Gnome-Rhône 9A“ kopija
 SABCA Jupiter
 Belgijoje gamintas licencinis modelis ("SABCA – Société Anonyme Belge de Constructions Aéronautiques)
 Piaggio-Jupiter
 Italijoje gamintas licencinis modelis. („Piaggio“)

 Naudojimas 
miniatiūra|1916 m sukurtas žvalgybinis „Bristol Bullet"„Jupiter“ labiausiai išgarsėjo naudojimu maršrutu Londonas-Paryžius skraidžiusiuose laineriuose „Handley Page HP42“. Jie taip pat naudoti civiliniuose lėktuvuose „de Havilland Giant Moth“ ir „de Havilland Hercules“, „Junkers G 31“ ir didžiulėje, dvylika variklių turėjusiose skraidančioje valtyje „Dornier Do X“.

Variklis buvo kiek mažiau naudojamas kariniuose orlaiviuose – jie buvo montuojami į „Bristol Bulldog“, „Gloster Gamecock“ ir „Boulton Paul Sidestrand“.

Iki 1929 m. „Bristol Jupiter“ buvo montuojami į 262 skirtingų tipų orlaivius. Prancūzijos spaudoje buvo teigiama, kad „Jupiter" ir jo licencijuotos versijos varė 80 % tų pačių metų Paryžiaus aviacijos parodoje eksponuotų orlaivių.Gunston 2006, p.126
 Cosmos Jupiter 
 Bristol Badger
 Bristol Bullet
 Sopwith Schneider
 Westland Limousine

 Bristol Jupiter  

 Aero A.32
 Airco DH.9
 Arado Ar 64
 Avia BH-25
 Avia BH-33E
 Bernard 190
 Blériot-SPAD 51
 Blériot-SPAD S.56
 Boulton & Paul Bugle
 Boulton Paul P.32
 Boulton Paul Partridge
 Boulton Paul Sidestrand
 Blackburn Beagle
 Blackburn Nile
 Blackburn Ripon
 Bristol Badger
 Bristol Badminton
 Bristol Bagshot
 Bristol Beaver
 Bristol Bloodhound
 Bristol Boarhound
 Bristol Brandon
 Bristol Bulldog
 Bristol Bullfinch
 Bristol Jupiter Fighter
 Bristol Seely
 Bristol Type 72
 Bristol Type 75
 Bristol Type 76
 Bristol Type 89
 Bristol Type 92
 Bristol Type 118
 de Havilland Dingo
 de Havilland DH.72
 de Havilland DH.50
 de Havilland Dormouse
 de Havilland Hercules
 de Havilland Hound
 de Havilland Giant Moth
 de Havilland Survey
 Dornier Do 11
 Dornier Do J
 Dornier Do X
 Fairey IIIF
 Fairey Ferret
 Fairey Flycatcher
 Fairey Hendon
 Fokker C.V
 Fokker F.VIIA
 Fokker F.VIII
 Fokker F.IX
 Gloster Gambet
 Gloster Gamecock
 Gloster Gnatsnapper
 Gloster Goldfinch
 Gloster Goral
 Gloster Goring
 Gloster Grebe
 Gloster Mars
 Gloster Survey
 Gourdou-Leseurre LGL.32
 Handley Page Clive
 Handley Page Hampstead
 Handley Page Hare
 Handley Page Hinaidi
 Handley Page HP.12
 Handley Page H.P.42
 Hawker Duiker
 Hawker Harrier
 Hawker Hart
 Hawker Hawfinch
 Hawker Hedgehog
 Hawker Heron
 Hawker Woodcock
 Junkers F.13
 Junkers G 31
 Junkers W 34
 Parnall Plover
 PZL P.7
 Saunders Medina
 Saunders Severn
 Short Calcutta
 Short Chamois
 Short Gurnard
 Short Kent
 Short Rangoon
 Short Scylla
 Short Springbok
 Short S.6 Sturgeon
 Short Valetta
 Supermarine Seagull
 Supermarine Solent
 Supermarine Southampton
 Svenska Aero Jaktfalken
 Tupolev I-4
 Vickers F.21/26
 Vickers F.29/27
 Vickers Jockey
 Vickers Type 143
 Vickers Type 150
 Vickers Valiant
 Vickers Vellore
 Vickers Vellox
 Vickers Vespa
 Vickers Viastra
 Vickers Victoria
 Vickers Vildebeest
 Vickers Vimy
 Vickers Vimy Trainer
 Vickers Wibault Scout
 Villiers 26
 Westland Interceptor
 Westland Wapiti
 Westland Westbury
 Westland Witch
 Westland-Houston PV.3

miniatiūra|Lenkijos KOP „Breguet 19"

 Gnome-Rhone Jupiter 
 Bernard SIMB AB 12
 Blanchard BB-1
 Breguet 19
 Fizir F1M-Jupiter
 Latécoère 6
 Lioré et Olivier LeO H-15
 Potez 29/4
 Wibault Wib.220
 Denhaut Hy.479
miniatiūra|Kelevinis „Kalinin K-5"

 Švecov M-22 
 Kalinin K-5
 Kalinin K-12
 Polikarpov I-5
 Polikarpov I-15
 Polikarpov I-16
 Tupolev I-4
 Yakovlev AIR-7OKB YAKOVLEV, Yefim Gordon, Dmitriy Komissarov, Sergey Komissarov, 2005, Midland Publishing pp 28-29

 Eksponuojami varikliai 
miniatiūra|„Bristol Bulldog“ su „Jupiter VIIFP“
 „Bristol Jupiter VI“ – „Aerospace Bristol“ muziejuje, buvusiame „Bristol Airplane Company“ gamyklos komplekse Filtone (Bristolio priemiestis, Jungtinė Karalystė).
 „Bristol Jupiter VIIF“ – „Shuttleworth“ kolekcijoje Old Warden mieste (Jungtinė Karalystė).
 Bristol Jupiter VIIIF – Nacionalinio oro ir kosmoso muziejaus Steven F. Udvar-Hazy centre Vašingtono Dulles tarptautiniame oro uoste (Fairfax apygarda, Virdžinija, Jungtinės Valstijos).
 Naikintuvas „Bristol Bulldog“ su varikliu „Jupiter VIIFP“ – Londono Karališkųjų oro pajėgų muziejuje (Hendonas, Jungtinė Karalystė).

 Specifikacijos (Jupiter XFA) 

 Bendrosios characteristikoa 

 Tipas: Devynių cilindrų atmosferinis oru aušinamas žvaigždinis variklis
 Cilindro skersmuo: 5,75 colio (146 mm)
 Stūmoklio eiga: 7,5 colio (190 mm)
 Darbinis tūris: 1753 kubinio colio (28,7 l)
 Skersmuo: 54,5 colio (1 384 mm)
 Sausas svoris: 995 svaro (451 kg)

 Komponentai 

 Paskirstymo mechanizmas: Viršutinis vožtuvas, keturi vožtuvai cilindrui
 Kompresorius: vieno greičio, vienos kameros
 Kuro tipas: 73-77 oktanų benzinas
 Aušinimo sistema: aušinamas oru

 Galia 

 Galia:
 550 AG (414 kW) esant 2 200 aps./min. 11 000 pėdų (3 350 m) aukštyje – maksimali galia, iki 5 min.
 525 AG (391 kW) esant 2 000 aps./min. – maksimali ilgalaikė galia 11,000 pėdų (3 350 m) aukštyje
 483 AG (360 kW) esant 2 000 aps./min. – kilimo galia
 Specifinė galia: 0.,31 hp/in3 (14.4 kW/L)
 Suspaudimo laipsnis: 5.3:1
 Specifinė galia: 0,55 AG/svarui (0,92 kW/kg)

 Bibliografija 
 Bridgman, L. (ed.) Jane’s Fighting Aircraft of World War II. New York: Crescent Books, 1998. ISBN 0-517-67964-7
 Lumsden, Alec. British Piston Engines and their Aircraft. Marlborough, Wiltshire: Airlife Publishing, 2003. ISBN 1-85310-294-6.
 Gunston, Bill. Development of Piston Aero Engines. Cambridge, England. Patrick Stephens Limited, 2006. ISBN 0-7509-4478-1
 Gunston, Bill. World Encyclopedia of Aero Engines. Cambridge, England. Patrick Stephens Limited, 1989. ISBN 1-85260-163-9

 Išnašos 

Kategorija:Aviaciniai varikliai