Didžioji Adrija

Didžioji Adrija () – senovinis mikrokontinentas. Maždaug prieš 140 mln. m. didžiuma kontinento buvo po vandeniu, virš jo tyvuliavo seklios jūros, būta koralinių rifų.

Apie šio kontinento egzistavimą plačiajai visuomenei paskelbta 2019 m. Didžioji Adrija atrasta su „GPlates“ programine įranga atlikus plokščių tektonikos simuliacijas.

 Geologinė istorija 

Šis kontinentas pradėjo formuotis triaso periodu prieš 240 mln. m. Jis atskilo nuo Gondvanos (jos šiaurinės Afrikos dalies) ir nuslinko į Neotetijos vandenyną, judėdamas šiaurėn link Laurazijos. Apytikriai prieš 200 mln. m. nuo didesniosios Didžiosios Adrijos dalies atsiskyrė Iberijos mikrokontinentas. Galiausiai prieš 140 mln. m. kontinentas prisišliejo prie Laurazijos superkontinento pietinės Europos dalies, o prieš 100–120 mln. pradėjo po juo nirti.

 Dabartinė geografija 
Buvusi Didžiosios Adrijos pluta dabar sudaro dalį Alpių, Apeninų, Balkanų, Anatolijos ir Kaukazo. Jei įtraukiamas ir Iberijos mikrokontinentas, ji taip pat sudaro ir Iberijos pusiasalį, Pirėnus bei Oksitaniją. Neįtraukiant Iberijos, vienintelė kontinento dalis, išlikusi santykinai nepakitusi, yra ruožas, besidriekiantis nuo Turino ir Istrijos iki Apulijos (po Adrijos jūra). Didžiuma panirusių kontinento liekanų yra giliai po žeme – maždaug iki 1500 km.

 Išnašos 

Kategorija:Paleogeografija