Šventyklos kalnas

Šventyklos kalnas (, ) – kalva Jeruzalės senamiestyje. Laikoma šventa vieta judaizme, krikščionybėje ir islame. Šventyklos kalną juosia atraminės sienos (iš jų išlikusi Raudų siena), kurias I a. pr. m. e. pastatė Judėjos karalius Erodas I Didysis. Į kalną galima patekti pro vienuolika vartų. Vidinį kiemą iš šiaurės ir vakarų supa du mameliukų laikų portikai ir keturi minaretai. Ant Šventyklos kalno stovi al Aksos mečetė ir Uolos kupolo šventykla, seniausias pasaulyje išlikęs islamo statinys.Nicolle, David (1994). Yarmuk AD 636: The Muslim Conquest of Syria. Osprey Publishing.

Pagal žydų tradiciją laikoma, kad ant Šventyklos kalno stovėjo Jeruzalės šventykla. Todėl kalnas ir išlikęs vakarinės sienos fragmentas – Raudų siena – yra švenčiausios judaizmo vietos. Biblijoje sakoma, kad 957 m. pr. m. e. karalius Saliamonas Jeruzalėje pastatė Pirmąją šventyklą, kurią 586 m. pr. m. e. sugriovė Babilonijos karalius Nabuchodonosaras II.. 516 m. pr. m. e., Jeruzalę valdant Achemenidų Persijai, pastatyta Antroji šventykla; atnaujinta karaliaus Erodo I Didžiojo, ir 70 m. e. m. sugriauta Romos imperijos. Pasak žydų ortodoksų tradicijos, atėjus mesijui, čia bus pastatyta trečioji ir paskutinė šventykla.Baker, Eric W.. The Eschatological Role of the Jerusalem Temple: An Examination of the Jewish Writings Dating from 586 BCE to 70 CE. Germany: Anchor Academic Publishing, 2015, pp. 361–362 Melsdamiesi žydai atsisuka į Šventyklos kalną.

Al Aksa – antra seniausia mečetė pasaulyje, viena iš trijų šventųjų mečečių (kitos dvi – Didžioji mečetė Mekoje ir Pranašo mečetė Medinoje). Musulmonų garbinama kaip „kilnioji šventovė“ (al-Ḥaram al-Sharīf). Tikima, kad iš čia pranašas Mahometas buvo paimtas į dangų. Iš pradžių atlikdami kiblą musulmonai atsigręždavo į Šventyklos kalną. Musulmonai, kaip ir žydai, sieja Šventyklos kalną su Saliamonu ir kitais islame gerbiamais pranašais.,  Šventyklos kalnas yra pagrindinis palestiniečių (ir krikščionių) tapatybės simbolis.

Nuo kryžiaus žygių Jeruzalės musulmonų bendruomenė valdo šią vietą per Jeruzalės islamo vakfą. 1948–1967 m. Šventyklos kalną su visa Rytų Jeruzale kontroliavo Jordanija. Po 1967 m. Šešių dienų karo Izraelis okupavo ir aneksavo Rytų Jeruzalę su Šventyklos kalnu. Netrukus Izraelis grąžino musulmonų ir krikščionių šventųjų vietų priežiūrą Jordanijos Hašimitams, pasilikdamas saugumo kontrolę. Izraelis, laikydamasis status quo principo, draudžia melstis nemusulmonams. Šventyklos kalnas išlieka pagrindiniu Izraelio ir Palestinos konflikto židiniu.

 Galerija 

 Šaltiniai 

Kategorija:Jeruzalė
Kategorija:Islamo šventovės
Kategorija:Izraelio kalnai