Šešių veiksnių psichologinės gerovės modelis

Psichologinės gerovės šesių veiksnių modelis yra teorija, kurią sukūrė Carol Ryff. Ši teorija aprašo šešius veiksnius, kurie daro įtaką individo psichologinei gerovei, pastitenkinimui ir laimei. Psdichologinę gerovę sudaro savęs priėmimas, pozityvūs santykiai su kitais, autonomija, aplinkos kontrolė ir gyvenimo tikslo ir prasmės pajauta bei asmeninis augimas ir tobulėjimas. Psichologinė gerovė pasiekiama įgyvendinant balansą abejose iššūkių kupinose ir apdovanojimo jausmą sukeliančiose veiklose . 

 Matavimas 
Ryff matavimo skalė yra psichometrinė, ją sudaro dvi formos (bet 54 arba 84 teiginiai), kurių atsakymai vertinami  nuo 1 iki  6 , kur 1 rodo stiprų nepritarimą ir 6 rodo stiprų sutikimą. Seifert, T. A. (2005). The Ryff scales of psychological well-being. Assessment Notes Ryfo modelis pagrįstas ne tik laimės jausmu, bet ir Aristotelio Nikomakeo etika, "kur gyvenimo tikslas nėra jaustis gerai, o yra gyventi dorai".Carol Ryff's Model of Psychological Well-being The Six Criteria of Well-Being

Ryff skalė remiasi šešiais veiksniais: savarankiškumu, aplinkos valdymu, asmeniniu augimu, pozityviais santykiais su kitais, gyvenimo tikslo turėjimu ir savęs priėmimu . Seifert, T. A. (2005). The Ryff scales of psychological well-being. Assessment Notes Didesni bendri balai rodo aukštesnę psichologinę gerovę. Toliau pateikiami kiekvieno kriterijaus paaiškinimai ir „Ryff Inventory“ teiginio pavyzdys, skirtas kiekvienam kriterijui įvertinti.

 Savarankiškumas: aukšti balai rodo, kad respondentas yra nepriklausomas ir reguliuoja savo elgesį nepriklausomai nuo socialinio spaudimo. Šio kriterijaus teiginio pavyzdys yra „Aš pasitikiu savo nuomone, net jei ji prieštarauja bendram sutarimui“. Seifert, T. A. (2005). The Ryff scales of psychological well-being. Assessment Notes
 Aplinkos kontrolė: aukšti balai rodo, kad respondentas efektyviai naudojasi galimybėmis ir turi meistriškumo jausmą valdyti aplinkos veiksnius ir veiklą, įskaitant kasdienių reikalų tvarkymą ir asmeniniams poreikiams naudingų situacijų kūrimą. Šio kriterijaus teiginio pavyzdys yra „Apskritai, aš jaučiuosi atsakingas už situaciją, kurioje gyvenu“. 
 Asmeninis augimas: aukšti balai rodo, kad respondentas toliau tobulėja, džiaugiasi naujomis patirtimis ir pripažįsta, kad bėgant laikui pagerėjo elgesys ir aš. Šio kriterijaus teiginio pavyzdys yra „Manau, kad svarbu įgyti naujos patirties, kuri iššaukia jūsų mąstymą apie save ir pasaulį“. 
 Geri tarpusavio santykiai : Aukšti balai atspindi respondento įsitraukimą į prasmingus santykius su kitais, kurie apima abipusę empatiją, intymumą ir meilę. Šio kriterijaus teiginio pavyzdys yra „Žmonės mane apibūdintų kaip duodantį asmenį, norintį dalytis savo laiku su kitais“. 
 Gyvenimo tikslų, prasmės pajauta: Aukšti balai atspindi stiprią respondento orientaciją į tikslus ir įsitikinimą, kad gyvenimas turi prasmę. Šio kriterijaus teiginio pavyzdys yra „Kai kurie žmonės be tikslo klaidžioja per gyvenimą, bet aš nesu vienas iš jų“. 
 Savęs priėmimas: aukšti balai atspindi teigiamą respondento požiūrį į save. Šio kriterijaus teiginio pavyzdys yra „Man patinka dauguma mano asmenybės aspektų“ 

 Taikymas ir tyrimų išvados 

 Veiksniai, turintys įtakos 

 Teigiami veiksniai 
Psichologinė gerovė gali kilti iš daugybės šaltinių. Laiminga santuoka prie to prisideda, pavyzdžiui, kaip ir pasitenkinimą teikiantis darbas ar prasmingi santykiai su kitu žmogumi.  Kai santuokos apima atleidimą, optimistiškus lūkesčius, teigiamas mintis apie sutuoktinį, gerumą, tai  žymiai pagerina psichologinę savijautą.  Gali būti naudingas polinkis į nerealų optimizmą ir perdėtas savęs vertinimas. Šios teigiamos iliuzijos yra ypač svarbios, kai asmuo gauna grėsmingą neigiamą grįžtamąjį ryšį, nes iliuzijos leidžia prisitaikyti tokiomis aplinkybėmis, siekiant apsaugoti psichologinę gerovę ir pasitikėjimą savimi (Taylor & Brown, 1988). Optimizmas taip pat gali padėti asmeniui susidoroti su stresu, susijusiu su jų gerove. 

 Neigiami veiksniai 
Psichologinė gerovė taip pat gali būti neigiamai paveikta, kaip tai daroma žeminanti ir nenaudinga darbo aplinka, nevykdomi įsipareigojimai ir netenkinantys santykiai. Socialinė sąveika turi stiprų poveikį gerovei, nes neigiami socialiniai rezultatai yra labiau susiję su gerove nei teigiami socialiniai rezultatai.  Vaikystėje patirti trauminiai išgyvenimai mažina psichologinę gerovę per visą suaugusiųjų gyvenimą ir gali pakenkti vaikų, paauglių ir suaugusiųjų psichologiniam atsparumui.  Suvokta stigma taip pat sumažina psichologinę gerovę, ypač stigmą, susijusią su nutukimu ir kitais fiziniais negalavimais ar negalia. 

 Išoriniai ir vidiniai psichologiniai poreikiai 
Dešimtojo dešimtmečio pradžioje atliktas tyrimas,įvertinantis ryšį tarp gerovės ir tų teigiamo funkcionavimo aspektų, kurie buvo išdėstyti Ryffo modelyje, rodo, kad asmenys, kurie siekė daugiau finansinės sėkmės, palyginti su ryšiu su kitais ar savo bendruomene, surinko žemesnius balus pagal įvairius psichologinės gerovės kriterijus. 

Asmenys, kurie siekia gyvenimo, apibrėžto priklausymo, intymumo ir indėlio į savo bendruomenę, gali būti apibūdinami kaip trokštantys patenkinti savo vidinius psichologinius poreikius. Priešingai, tuos asmenis, kurie siekia turto ir materialinio, socialinio pripažinimo, šlovės, įvaizdžio ar patrauklumo, galima apibūdinti kaip siekiančius patenkinti savo išorinius psichologinius poreikius. Individo vidinių (palyginti su išoriniais) siekių stiprumas, kaip rodo svarbos reitingai, koreliuoja su įvairiais psichologiniais rezultatais. Buvo rasta teigiamų koreliacijų su psichologinės gerovės požymiais: teigiamas afektas, gyvybingumas ir savirealizacija . Nustatyta neigiama koreliacija su psichologinės nelaimės rodikliais: neigiamu afektu, depresija ir nerimu . 

 Santykiai su kitais 
Naujausias tyrimas, patvirtinantis Ryffo mintį apie teigiamų santykių su kitais palaikymą kaip prasmingo gyvenimo būdą, buvo lyginamas pasitenkinimo gyvenimu ir subjektyvios gerovės lygiais (teigiamas / neigiamas poveikis). Rezultatai rodo, kad asmenys, kurių veiksmai turėjo eudaimoninių tendencijų, kaip rodo jų savęs vertinimai (pvz., „Ieškau situacijų, kurios meta iššūkį mano įgūdžiams ir gebėjimams“), buvo nustatyta, kad subjektyvios gerovės ir pasitenkinimo gyvenimu balai buvo aukštesni, palyginti su dalyviais, kurie nebuvo.  Asmenys buvo suskirstyti į grupes pagal jų pasirinktus kelius/strategijas į laimę, kaip nustatyta pagal jų atsakymus į Orientacijos į laimę klausimyną.  Anketoje aprašomi ir išskiriami asmenys pagal tris laimės orientacijas, kurių galima siekti, nors kai kurie asmenys nesiekia nė vienos. „Malonumo“ orientacija apibūdina kelią į laimę, susijusį su hedonistinių gyvenimo tikslų priėmimu, siekiant patenkinti tik savo išorinius poreikius. Įsitraukimo ir prasmės orientacijos apibūdina laimės siekimą, kuris sujungia dvi pozityviosios psichologijos konstrukcijas „tėkmė / įsitraukimas“ ir „eudaimonija / prasmė“. Abi pastarosios orientacijos taip pat siejamos su siekiu patenkinti vidinius priklausomybės ir bendruomenės poreikius, ir Anić ir Tončić jas sujungė į vieną „eudaimonišką“ kelią į laimę, kuris surinko aukštus balus pagal visus gerovės ir pasitenkinimo gyvenimu rodiklius. Svarbu tai, kad ji taip pat sukūrė psichikos sveikatos vertinimo skales.  Ši veiksnių struktūra buvo diskutuojama  , tačiau ji sukūrė daug gerovės, sveikatos ir sėkmingo senėjimo tyrimų.

Metaanalizės tyrimai rodo, kad psichologinės gerovės skalės stipriai koreliuoja su visais didžiojo penketo asmenybės bruožais . Neurotizmas stipriausiai iš didžiojo penketuko nulemia psichologinę gerovę  , neigiamai koreliuoja. Atvirumas patirčiai turi tvirtų sąsajų su asmeniniu augimu, sutarumas ir ekstraversija yra ypač susiję su teigiamais santykiais su aplinkiniais, o pareigingumas yra ypač susijęs su aplinkos kontrole ir gyvenimo tikslo turėjimu. 

 Paveldimumas 
Individualūs skirtumai tiek bendroje eudaimonijoje, laisvai tapatinami su savikontrole, tiek tarp eudaimonijos aspektų, yra paveldimi. Vieno tyrimo įrodymai patvirtina 5 nepriklausomus genetinius mechanizmus, pagrindžiančius šio bruožo Ryff aspektus, dėl kurių atsiranda genetinė eudaimonijos konstrukcija, kalbant apie bendrą savikontrolę, ir keturi pagalbiniai biologiniai mechanizmai, įgalinantys psichologines tikslo, veiksmų, augimo ir teigiamų savybių galimybes. socialinius santykius. 

 Geros savijautos terapija 
Anot Seligmano, pozityvios intervencijos, siekiant teigiamos žmogaus patirties, neturėtų būti žmogaus kančių, silpnumo ir sutrikimo nepaisymo sąskaita. Šiuo atžvilgiu Fava ir kiti sukūrė terapiją, pagrįstą šešiais Ryff elementais. 

 Taip pat žr 

 Klestintėjimas
 Subjektyvus gyvybingumas

 Nuorodos 

 Papildoma literatūra 





 Reprezentatyvūs Caroll Ryff leidiniai  (iš dalies galima atsisiųsti)
 Carol Ryff psichologinės gerovės modelis. Šeši geros savijautos kriterijai
 Tricia A. Seifert, The Ryff Scales of Psychological Well-being  Archived  
 Ryff's Psychological Well-being Scales (PWB), 42 elementų versija