Nalšios mūšis

Nalšios mūšis – 1229 m. nežinomoje vietovėje, įvardijamoje kaip Nalšia, įvykusios Kalavijuočių ordino ir lietuvių kariuomenės kautynės, platesnio masto Kalavijuočių ordino puolimo į pietus nuo Dauguvos prieš žiemgalius, lietuvius ir kuršius dalis.

Mūšio vieta aiškiai neįvardinta. Metraščiuose įvardijama tik kaip Nalšia, t. y. viena iš baltų žemių, Lietuvos sąjungininkių, kuri tuo metu dar nebuvo pilnai integruota į Lietuvą.Gudavičius, Edvardas, Jasas, Rimantas, Nalšia, Visuotinė lietuvių enciklopedija. Lietuvių istorikai šią vietovę siūlo lokalizuoti prie Švenčionių rajone tekančio Meros upelio.Baranauskas, Tomas, Mūšiai viduramžių Lietuvos istorijoje, Lituanistica, 2020. T. 66. Nr. 3(121), p. 157–188 Kalavijuočiai, vadovaujami magistro Folkvino (), sumušė lietuvius. Kronikoje teigiama, kad žuvo 2 tūkst. lietuvių, kalavijuočiai pagrobė 2,5 tūkst. žirgų.Livländische Reimchronik mit Anmerkungen, Namensverzeichniss und Glossar. p. 42-43. eil. 1799–1846;Raulinaitis, Zigmas. Lietuvos raiteliai. Kn. 1., p. 287–293.Baranauskas, Tomas. Lietuvos valstybės ištakos. p. 192–194.

Mūšis buvo platesnio masto Kalavijuočių ordino puolimo į pietus nuo Dauguvos prieš baltus dalis. Tačiau puolimas užstrigo, nes buvo sustabdytas popiežiaus legato Balduino Alniečio.Baranauskas, Tomas; Zaviela, Gintautas. Saulės mūšio pėdsakų paieškos. p. 13-15. Ilgalaikėje perspektyvoje mūšis neturėjo didesnio poveikio nei Lietuvai, nei kalavijuočiams. Trumpalaikėje perspektyvoje po Nalšioje patirto pralaimėjimo Lietuvos padėtis komplikavosi. Anksčiau faktiškai kasmet rengę karo žygius į kaimynines žemes, lietuviai dar 1230 m. sausį sugebėjo surengti antpuolį į Novgorodo žemę, tačiau po jo nutraukė savo antpuolius iki pat 1238 m. (vienintelė išimtis šiame laikotarpyje – 1234 m. žygis į Novgorodo žemėje buvusią Starają Rusą). T. Baranauskas siūlo versiją, kad Nalšios kautynėse žuvo tuometinis Lietuvos valdovas (nors šaltiniuose apie tai nieko nėra minima) ir prasidėjo kovos dėl valdžios, iš kurių nugalėtoju išėjo Mindaugas.Baranauskas, T. Šiaulių (Saulės) mūšis: jo reikšmė, eiga ir istorinis kontekstas, www.istorija.net, alkas.lt,2011-09-22 10:21:08

 Literatūra 

 Baranauskas, Tomas. Lietuvos valstybės ištakos. Vilnius: Vaga, 2000.
 Baranauskas, T. Šiaulių (Saulės) mūšis: jo reikšmė, eiga ir istorinis kontekstas, www.istorija.net, alkas.lt,2011-09-22 10:21:08
 Baranauskas, Tomas; Zaviela, Gintautas. Saulės mūšio pėdsakų paieškos. Vilnius, 2016.
 Baranauskas, Tomas, Mūšiai viduramžių Lietuvos istorijoje, Lituanistica, 2020. T. 66. Nr. 3(121), p. 157–188.
 Gudavičius, Edvardas, Jasas, Rimantas, Nalšia, Visuotinė lietuvių enciklopedija.
 Livländische Reimchronik mit Anmerkungen, Namensverzeichniss und Glossar. Hereausgegeben von Leo Meyer Paderborn. Druck und Verlag von Ferdinand Schöningh, 1876.
 Raulinaitis, Zigmas. Lietuvos raiteliai. Kn. 1: Kunigaikščių sąjunga. Brooklyn: Karys, 1985.

 Išnašos 

Kategorija:LDK mūšiai
Kategorija:Vokiečių ordino mūšiai
Kategorija:Mūšiai Lietuvos teritorijoje
Kategorija:Kryžiaus žygiai į Pabaltijį
Kategorija:1229 metai