Armėnų genocido atminimo diena

Armėnų genocido atminimo diena () – valstybinė šventė Armėnijoje, minima balandžio 24 d.

Ji kasmet minima 1915 m. armėnų genocido aukų atminimui, kai dėl Osmanų imperijos vykdytų žudynių ir bado mirė nuo 600 tūkst. iki 1,5 mln. armėnų. Sostinėje Jerevane šimtai tūkstančių žmonių kasmet eina prie Armėnų genocido memorialinio komplekso padėti gėlių prie amžinosios ugnies.
 Istorija 
Balandžio 24 d. minima 1915 m. balandžio 24 d. vykęs armėnų intelektualų trėmimas iš Konstantinopolio (dabartinio Stambulo). Pirmasis minėjimas, kurį surengė grupė armėnų genocidą išgyvenusių žmonių, buvo surengtas Stambule 1919 m. vietos Švč. Trejybės armėnų bažnyčioje. Po pirmojo minėjimo 1919 m. ši data tapo kasmetine armėnų genocido atminimo diena.

1988 m. Armėnijos TSR oficialiai patvirtino balandžio 24-ąją kaip valstybinę atmintiną dieną.

1997 m. JAV Kalifornijos valstijos asamblėja balandžio 24-ąją paskelbė 1915–1923 m. armėnų genocido, 1988 m. Sumgajito pogromo ir 1990 m. Baku pogromo aukų atminimo diena.miniatiūra|217x217px|Genocido memorialas Teherane, Irane.2007 m. Argentina priėmė nacionalinį įstatymą Nr. 26199, kuriuo balandžio 24-ąją paskelbė „Tautų tolerancijos ir pagarbos diena“, per kurią armėnai argentiniečiai atleidžiami nuo darbo.

2015 m. Kanados Bendruomenių rūmai vienbalsiai priėmė pasiūlymą M-587, kuriuo balandis buvo paskelbtas Genocido atminimo, pasmerkimo ir prevencijos mėnesiu, o balandžio 24-oji – Armėnų genocido atminimo diena.

2019 m. Prancūzija pirmą kartą nacionaliniu mastu paminėjo genocidą, o Prancūzijos prezidentas Emanuelis Makronas paskelbė balandžio 24-ąją „nacionaline armėnų genocido atminimo diena“, taip įgyvendindamas kampanijos pažadą.

2021 m. balandžio 24 d. JAV prezidentas Džo Baidenas pripažino genocidą ir įvykdė savo rinkimų kampanijos pažadą.

 Išnašos 

Kategorija:Armėnija
Kategorija:Atmintinos dienos
Kategorija:Genocidas