Senovės graikų kalbos gramatika

Senovės graikų gramatika – morfologiškai sudėtinga ir išsaugojusi archajiškų protoindoeuropiečių prokalbės morfologijos bruožų kalba. Daiktavardžiai, būdvardžiai, įvardžiai, artikeliai, skaitvardžiai ir ypač veiksmažodžiai gausiai kaitomi.

Senovės graikų kalba istoriškai anksti išsiskyrė į daugybę skirtingų tarmių. Skirtingi graikų autoriai rašė skirtingomis tarmėmis, kurių visų gramatinės formos šiek tiek skiriasi. Pavyzdžiui, Herodoto istorija ir Hipokrato medicinos darbai parašyti jonėnų tarme, Sapfo eilėraščiai ajolų tarme, Pindaro odės dorėnų tarme, o Homero eilėraščiai parašyti mišria tarme, daugiausia jonėnine su daugybe archajiškų ir poetiškų formų. Vėlesnė koinė graikų kalbos gramatika (graikų kalbos forma, tapusi lingua franca helenistiniame pasaulyje) taip pat šiek tiek skiriasi nuo klasikinės graikų kalbos.

Pirmaisiais mūsų eros amžiais kilo reakcija prieš koinė graikų kalbą, graikai atsigręžė į V–IV a. pr. m. e. Atėnus, pradėjo kalbėti ir rašyti Atikos tarme. Šią įsigalėjusią tarmę perėmė Bizantija. Bizantijos laikais IV–XV a. Atikos tarmė buvo laikoma gryniausia graikų kalba. Šiai tradicijai nusistovėjus šiandien kalbant ir rašant apie senovės graikų kalbos gramatiką turima galvoje tik senovės Atikos tarmę (dar vadinama Klasikine graikų kalba),Dumčius (1989), p. 7. vartotą Tukidido ir Ksenofonto veikaluose, Aristofano komedijose, Platono filosofiniuose dialoguose bei Lisijo ir Demosteno kalbose.

 Fonetika 

 Alfabetas 
Senovės graikų kalba parašyta savu alfabetu, kuris kilęs iš finikiečių abėcėlės. Yra 24 raidės:
DidžiosiosΑΒΓΔΕΖΗΘΙΚΛΜΝΞΟΠΡ ΣΤΥ Φ ΧΨΩMažosiosαβγδεζηθικλμνξοπρ σ, ςτυ φ χψωTarimasabgdedzēthiklmnksopr stiu ph (f) kh (ch)psō
Klasikinio laikotarpio užrašai liudija, kad tuo metu graikų kalba buvo rašoma vien didžiosiomis raidėmis, be tarpų skiriančių žodžius.

 Morfologija 

 Artikeliai 
Graikų kalba turi artikelį, atsiradusį iš parodomojo įvardžio (atitinkančio lietuvių kalbos įvardį tas). Artikelis vartojamas, kai kalbama apie jau žinomą daiktą: ἄνθρωπος „žmogus“, ὁ ἄνθρωπος „tas žmogus“ (žmogus, kurį mes jau žinome kalbamame kontekste).
VienaskaitaDaugiskaitaNominativusὁἡτόοἱαἱτάGenitivusτοῦτῆςτοῦτῶντῶντῶνDativusτῷτῇτῷτοῖςταῖςτοῖςAccusativusτόντήντόντοὺςτὰςτά
 Daiktavardžiai 
Senovės graikų kalboje visi daiktavardžiai skirstomi pagal gramatinę giminę (vyriškoji, moteriškoji, niekatroji) ir vartojami skaičiumi (vienaskaita, dviskaita, daugiskaita). Pagal funkciją sakinyje jų forma keičiasi į vieną iš penkių linksnių (vardininkas, kilmininkas, įnagininkas, galininkas).

 Pirmoji linksniuotė, tai ᾱ linksniuotė, atitinkanti kitų IDE kalbų ā linksniuotę.
 Antroji linksniuotė, tai ο-kamieniai žodžiai, atitinkantys lotynų kalbos o-kamienius ir lietuvių kalbos a-kamienius žodžius.
 Trečioji linksniuotė labai įvairi, apimanti priebalsinius ir balsinius kamienus. Vienaskaitos vardininkas arba turi galūnę -ς , arba galūnės neturi. Prieš vardininko galūnę esantis balsis dažnai pailginamas. Šauksmininkas dažniausiai būna be galūnės – grynas kamienas.
Pirmoji linksniuotėAntroji linksniuotėMoteriška g.Vyriška g.Niekatroji g. Artikelis -α -η Artikelis Artikelis Nom.Gen.Dat.Acc.Voc. ἡτῆςτῇτήνὦχώρ-αχώρ-αςχώρ-ᾳχώρ-ανχώρ-ατέχν-ητέχν-ηςτέχν-ῃτέχν-ηντέχν-η ὁτοῦτῷτόνὦλόγ-οςλόγ-ουλόγ-ῳλόγ-ονλόγ-οι τὸτοῦτῷτὸὦδῶρ-ονδῶρ-ουδώρ-ῳδῶρ-ονδῶρ-ον Nom.Gen.Dat.Acc.Voc. αἱτῶνταῖςτὰςὦχώρ-αιχωρ-ῶνχώρ-αιςχώρ-αςχώρ-αιτέχν-αιτέχν-ῶντέχν-αιςτέχν-αςτέχν-αι οἱτῶντοῖςτοὺςὦλόγ-οιλόγ-ωνλόγ-οιςλόγ-ουςλόγ-οι τὰτῶντοῖςτὰὦδῶρ-αδώρ-ωνδώρ-οιςδῶρ-αδῶρ-α
 Įvardžiai 
Trečiojo asmens įvardį atstoja netiesioginiai įvardžio αὐτός linksniai. Kai norima pabrėžti trečiojo asmens vardininką, vartojamas ἐνείκος arba οὗτος. 

 Veiksmažodžiai 
Senovės graikų kalbos veiksmažodžiai turi keturias nuosakas (tiesioginė, liepiamoji, subjunktyvą, optatyvą), tris rūšis (veikiamoji, neveikiamoji, medium), tris asmenis (pirmąjį, antrąjį ir trečiąjį), tris gramatinius skaičius (vienaskaita, dviskaita, daugiskaita) ir šešis laikus (praesens, futurum, perfectum, imperfectum, aoristus, plusquamperfectum).

Yra dvi pagrindinės galūnių rūšys: pirminės galūnės (vartojamos praesens ir futurum indicativi, coniunctivi formose) ir antrinės galūnės (praeities laikų ir optatyvo formose). Nuo pagrindinių galūnių šiek tiek skiriasi liepiamosios nuosakos galūnės bei perfektas ir pluskvamperfekto galūnės.
 Indicativus  Imperfectum Coniunctivus Optativus Imperativus Infinitivus Activum Praesensπαιδεύ-ωπαιδεύ-ειςπαιδεύ-ειπαιδεύ-ομενπαιδεύ-ετεπαιδεύ-ουσι(ν)ἐ-παιδεύ-ονἐ-παιδεύ-εςἐ-παιδεύ-ε(ν)ἐ-παιδεύ-ομενἐ-παιδεύ-ετεἐ-παιδεύ-ονπαιδεύ-ωπαιδεύ-ῃςπαιδεύ-ῃπαιδεύ-ωμενπαιδεύ-ητεπαιδεύ-ωσι(ν)παιδεύ-οι-μιπαιδεύ-οι-ςπαιδεύ-οιπαιδεύ-οι-μενπαιδεύ-οι-τεπαιδεύ-οι-ενπαίδευ-επαιδευ-έτωπαιδεύ-ετεπαιδευ-όντωνπαιδεύ-ειν Futurumπαιδεύ-σ-ωπαιδεύ-σ-ειςπαιδεύ-σ-ειπαιδεύ-σ-ομενπαιδεύ-σ-ετεπαιδεύ-σ-ουσι(ν)παιδεύ-σ-οι-μιπαιδεύ-σ-οι-ςπαιδεύ-σ-οιπαιδεύ-σ-οι-μενπαιδεύ-σ-οι-τεπαιδεύ-σ-οι-ενπαιδεύ-σ-ειν Aoristusἐ-παιδεύ-σαἐ-παιδεύ-σα-ςἐ-παιδεύ-σε(ν)ἐ-παιδεύ-σα-μενἐ-παιδεύ-σα-τεἐ-παιδεύ-σα-νπαιδεύ-σ-ωπαιδεύ-σ-ῃςπαιδεύ-σ-ῃπαιδεύ-σ-ωμενπαιδεύ-σ-ητεπαιδεύ-σ-ωσι(ν)παιδεύ-σαι-μιπαιδεύ-σαι-ς, -σειαςπαιδεύ-σαι, -σειε(ν)παιδεύ-σαι-μενπαιδεύ-σαι-τεπαιδεύ-σαι-εν, -σεια(ν)παίδευ-σονπαιδευ-σά-τωπαιδεύ-σά-τεπαιδευ-σά-ντωνπαιδεῡ-σαι Perfectumπε-παίδευ-καπε-παίδευ-κα-ςπε-παίδευ-κε(ν)πε-παιδεύ-κα-μενπε-παιδεύ-κα-τεπε-παιδεύ-κα-σι(ν)ἐ-πε-παίδευ-κειν, -κηἐ-πε-παίδευ-κεις, -κηςἐ-πε-παίδευ-κειἐ-πε-παιδεύ-κε-μενἐ-πε-παιδεύ-κε-τεἐ-πε-παιδεύ-κε-σανπε-παιδεύ-κ-ωπε-παιδεύ-κ-ῃςπε-παιδεύ-κ-ῃπε-παιδεύ-κ-ωμενπε-παιδεύ-κ-ητεπε-παιδεύ-κ-ωσι(ν)πε-παιδεύ-κ-οι-μιπε-παιδεύ-κ-οι-ςπε-παιδεύ-κ-οιπε-παιδεύ-κ-οι-μενπε-παιδεύ-κ-οι-τεπε-παιδεύ-κ-οι-ενπε-παίδευ-σοπε-παιδεύ-σθςπε-παίδευ-σθεπε-παιδεύ-σθωνπε-παιδευ-κέναι Medium–PassivumPraesensπαιδεύ-ομαιπαιδεύ-ῃπαιδεύ-εταιπαιδευ-όμεθαπαιδεύ-εσθεπαιδεύ-ονταιἐ-παιδεύ-μηνἐ-παιδεύ-ουἐ-παιδεύ-ετοἐ-παιδευ-όμεθαἐ-παιδεύ-εσθεἐ-παιδεύ-οντοπαιδεύ-ωμαιπαιδεύ-ῃπαιδεύ-ηταιπαιδευ-ώμεθαπαιδεύ-ησθεπαιδεύ-ωνταιπαιδευ-οί-μηνπαιδεύ-οι-οπαιδεύ-οι-τοπαιδευ-οί-μεθαπαιδεύ-οι-σθεπαιδεύ-οι-ντοπαιδεύ-ουπαιδευ-έσθωπαιδεύ-εσθεπαιδευ-έσθωνπαιδεύ-εσθαιPerfectumπε-παίδευ-μαιπε-παίδευ-σαιπε-παίδευ-ταιπε-παιδεύ-μεθαπε-παιδεύ-σθεπε-παίδευ-νταιπε-παίδευ-σοπε-παιδεύ-σθωπε-παιδεύ-σθεπε-παιδεύ-σθωνπε-παιδεύ-σθαιMediumFuturumπαιδεύ-σ-ομαιπαιδεύ-σ-ῃπαιδεύ-σ-εταιπαιδευ-σ-όμεθαπαιδεύ-σ-εσθεπαιδεύ-σ-ονταιπαιδευ-σ-οί-μηνπαιδεύ-σ-οι-οπαιδεύ-σ-οι-τοπαιδευ-σ-οί-μεθαπαιδεύ-σ-οι-σθεπαιδεύ-σ-οι-ντοπαιδεύ-σ-εσθαιAoristusἐ-παιδευ-σά-μηνἐ-παιδεύ-σωἐ-παιδεύ-σα-τοἐ-παιδευ-σά-μεθαἐ-παιδεύ-σα-σθεἐ-παιδεύ-σα-ντοπαιδεύ-σ-ωμαιπαιδεύ-σ-ῃπαιδεύ-σ-ηταιπαιδευ-σ-ώμεθαπαιδεύ-σ-ησθεπαιδεύ-σ-ωνταιπαιδευ-σαί-μηνπαιδεύ-σαι-οπαιδεύ-σαι-τοπαιδευ-σαί-μεθαπαιδεύ-σαι-σθεπαιδεύ-σαι-ντοπαιδεύ-σαιπαιδευ-σάστωπαιδεύ-σασθεπαιδευ-σάσθωνπαιδεύ-σα-σθαιPassivumFuturumπαιδευ-θή-σ-ομαιπαιδευ-θή-σ-ῃπαιδευ-θή-σ-εταιπαιδευ-θή-σ-όμεθαπαιδευ-θή-σ-εσθεπαιδευ-θή-σ-ονταιπαιδευ-θή-σ-οί-μηνπαιδευ-θή-σ-οι-οπαιδευ-θή-σ-οι-τοπαιδευ-θή-σ-οί-μεθαπαιδευ-θή-σ-οι-σθεπαιδευ-θή-σ-οι-ντοπαιδευ-θή-σ-εσθαιAoristusἐ-παιδεύ-θη-νἐ-παιδεύ-θη-ςἐ-παιδεύ-θηἐ-παιδεύ-θη-μενἐ-παιδεύ-θη-τεἐ-παιδεύ-θη-σανπαιδεύ-θ-ῶπαιδεύ-θ-ῇςπαιδεύ-θ-ῇπαιδευ-θ-ώμενπαιδεύ-θ-ῆτεπαιδεύ-θ-ῶσι(ν)παιδευ-θεί-ηνπαιδευ-θεί-ηςπαιδευ-θεί-ηπαιδευ-θεῖ-μενπαιδευ-θεῖ-τεπαιδευ-θεῖ-ενπαιδεύ-θητιπαιδευ-θήτωπαιδεύ-θητεπαιδευ-θέντωνπαιδεύ-θῆναι

 Išnašos 

 Šaltiniai 






Kategorija:Mirusios indoeuropiečių kalbos
Kategorija:Graikų kalba
Kategorija:Senovės Graikija