Latvijos kultūros kanonas

Latvijos kultūros kanonas – žymiausių ir reikšmingiausių Latvijos meno kūrinių ir kultūros vertybių rinkinys. Jį sudaro septynių kultūros sričių – architektūros ir dizaino, kino, literatūros, muzikos, scenos meno, liaudies tradicijų ir vaizduojamojo meno kūriniai bei kraštovaizdžiai. 2013 m. duomenimis, Latvijos kultūros ministerijos sudarytame kanone buvo 99 Latvijos kultūros vertybės,«Latvijas kultūras kanons». Suarchyvuota 2013-02-25. Nuoroda tikrinta 2013-03-16. planuota jį papildyti.«Sabiedrības saliedētības komisija definējusi pamatprincipus Latvijas kultūras kanona atjaunošanas koncepcijai», 2013-02-20. Nuoroda tikrinta 2013-03-16. Kanonas pradėtas rengti 2007 m. pabaigoje,«Latvijas kultūras kanons». Suarchyvuota 2013-02-25. Nuoroda tikrinta 2013-03-16. darbui vadovavo Latvijos nacionalinio dailės muziejaus direktorė Mara Lacė. Prie kiekvieno kultūros sektoriaus vertybių atrankos dirbo atskira darbo grupė. Kanonas teigiamai įvertintas kaip mokymo medžiaga,«Latvijas kultūras kanons». Suarchyvuota 2013-02-25. Nuoroda tikrinta 2013-03-16. bet kritikuotas dėl metodologijos trūkumo ir nedemokratiškumo«Kultūras kanons – kritēriju kopums vai savārstījums?». Suarchyvuota 2009-03-28. Nuoroda tikrinta 2013-03-24.

2021 m. birželį į kanoną įtraukti ir aštuoni Latvijos kraštovaizdžiai.«Daba, kas iedvesmo kultūru – kultūras kanonu papildina Latvijas kanoniskās ainavas». www.lsm.lv. Nuoroda tikrinta 2021-06-07.

 Įtvirtintos kultūrinės vertybės 

 Architektūra ir dizainas 

 Latvių sodyba, XVI–XXI a.
 Rygos senamiesčio siluetas, XIII–XXI a.
 Rundalės rūmai, 1736–1740 m., 1763–1768 m.
 Architektas Kristofas Haberlandas (1750–1803 m.)
 Architektas Reinholdas Šmėlingas (1840–1917 m.)
 Rygos Ačio Keninio gimnazijos pastatas, Terbatos g. 15/17, 1905 m.
 Rygos medinė architektūra, XVIII–XXI a.
 Dzintarų koncertų salė Jūrmaloje, 1936, 1959, 2006, 2015 m.
 Salaspilio memorialas, 1967 m.
 Dailės teatras, 1959–1976 m.
 Architektas Andris Kruonbergas (g. 1951 m.)
 Architektas Gunaras Birkertas (1925–2017 m.)
 Etnografinė kėdė, XVII–XXI a.
 Rygos pilies Ambasadorių akreditacijos salės interjeras, 1923–1929 m.
 Fotoaparatas „Minox“ 1937–1942 m.
 Mopedas „Ryga-12“, 1973–1979 m.
 Latvijos plakatai, XX a. aštuntas–devintas dešimtmečiai
 Latvijos pinigai

 Kinas 

 Līga Liepiņa ir Uldis Pūcītis filme „Kvėpuok giliai“
 „Lāčplēsis“ (1930 m.)
 „Balti varpeliai“ (1961 m.)
 „Pelkių vadeliotojas“ (1966 m.)
 „Kvėpuok giliai…“ („Ketveri balti marškiniai“, 1967 m.)
 „Mirties šešėlyje“ (1971 m.)
 „Kepėjas“ (1972 m.)
 „Obuolys upėje“ (1974 m.)
 „Vyresnis nei dešimt minučių“ (1978 m.)
 „Jokūbas“ (1978 m.)
 „Vidurvasario nakties spalvos limuzinas“ (1981)
 „Ar lengva būti jaunam?“ (Is It Easy Being Young? (1986)
 „Kryžiaus gatvė“ (1988 m.)

 Literatūra 

 Rudolfas Blaumanis
 Erikas Adamsonas (1907–1946) „Subtilūs negalavimai“ (1937)
 Vizma Belševica (1931–2005) „Metų žiedai“ (1969), „Žaizdų metas“ (1987), trilogija „Bille“ (1995–1999)
 Uldis Bērziņš (1944–2021) poezija
 Rūdolfas Blaumanis (1863–1908) romanai, „Indrėnai“ (1904)
 Aleksandrs Čaks (1901–1950) „Mano rojus“ (1932), „Amžinybės paliesti“ (1937–1939)
 Regina Lake (1930–2002) „Po antklodėmis“ (1977)
 Jānis Jaunsudrabiņš (1877–1962) „Baltoji knyga“ (1921), „Aija“ (1911–1925)
 Reinis ir Matysas Kaudzytės (1839–1920; 1848–1926) „Matininkų laikai“ (1879)
 Kārlis Mīlenbahs (1853–1916) „Latvių kalbos žodynas“
 Jānis Poruks (1871–1911) „Perlų žvejys“ (1895)
 Rainis (1865–1929) „Pabaiga ir pradžia“ (1912), „Ugnis ir naktis“ (1905)
 Karlis Skalbė (1879–1945) „Žiemos pasakos“ (1913)
 Ojārs Vācietis (1933–1983) „Si minors“ (1982)
 Imants Ziedonis (1933–2013) „Aš ateinu į save“ (1968), „Drugelio ataka“ (1988), „Epifanijos“, 1 ir 2 knygos (1971–1974)

 Muzika 

 Emils Dārziņš (1875–1910) „Melancholiškas valsas“ simfoniniam orkestrui (1904)
 Lucija Garūta (1902–1977) „Dieve, tavo žemė dega!“ – kantata tenorui, baritonui, chorui ir vargonams (1943)
 Janas Ivanovas (1906–1983) Simfonijos (1933–1983)
 Yuryanu Andrei (1856–1922) „Pūt, vējiņi“ – daina mišriam chorui (1884)
 Alfred Kalnins (1879–1951) solinės dainos (1900–1949)
 Imants Kalniņš (1941) „Ketvirtoji simfonija“ (1973)
 Jānis Mediņš (1890–1966) opera „Ugnis ir naktis“ (1913–1919)
 Emilis Melngailis (1874–1954) „Vidurvasario vakaras“ – daina mišriam chorui (1926)
 Johannas Gottfriedas Müttelis (1728–1788)
 Raimonds Pauls (1936)
 Pēteris Vasks (1946) „Musica dolorosa“ styginių orkestrui (1983)
 Jāzeps Vītols (1863–1948) „Šviesos rūmai“ – baladė mišriam chorui (1899)

 Scenos menai 

 Eduards Smilģs Dailes teātris 1920–1960 m.
 Nacionalinis teatras (LTSR A. Upīšos akademinis dramos teatras), kuriam 1967–1981 m. vadovavo Alfrēds Jaunušans
 Adolfo Šapiro jaunimo teatras 1960–1980 m.
 Alvio Hermanio Naujasis Rygos teatras nuo 1993 m.
 Alekšos Mierlauko Rainio „Ugnis ir naktis“ pastatymas Naujajame Rygos teatre 1911 m.
 Pēterio Pētersono Aleksandro Čako „Pjesės, pjesės“ pastatymas Jaunimo teatre 1972 m.
 Arnoldo Lininšo Henriko Ibseno „Brandos“ pastatymas Dailes teatre 1975 m.
 Oļģertas Krodersas ir jo mąstytojų teatras septintojo dešimtmečio antroje pusėje ir aštuntojo dešimtmečio pradžioje
 Pēteris Pētersons ir jo poezijos teatras septintajame ir aštuntajame dešimtmetyje
 Māra Ķimele ir jos psichoanalitinis teatras
 Antra Liedskalniņa – viena ryškiausių gyvo proceso aktoriaus tipo atstovių Latvijoje
 Uldis Pūcītis – vienas ryškiausių gyvo proceso aktoriaus tipo atstovų Latvijoje
 Rygos pantomima, režisuota Roberto Ligerio XX a. septintojo dešimtmečio pabaigoje – aštuntajame dešimtmetyje
 Helenos Tangijevos-Birzniece kūrybinis indėlis į Latvijos baletą
 Aleksandrs Lembergs ir Latvijos baletas 1960–1980 m.

 Liaudies tradicijos 

 Dainų šventė
 Latvių liaudies dainos
 Daugiabalsis burdoninis dainavimas
 Kanklės ir kankliavimas
 Tautinis kostiumas
 Lielvardės juosta
 Ruginė duona
 Latgalos keramika
 Joninės
 Kapinių priežiūros tradicija
 Gegužinių giedojimai prie kryžiaus ir mirusiųjų pagerbimo ceremonijos Latgaloje ir Augšžemėje
 Suitų kultūrinė erdvė
 Tradicinė lyvių kultūra

 Vizualieji menai 

 Nikolaus Seffrens jaunesnysis (1662–1710) Šv. Anos bažnyčios altoriaus retabulas (1697 m.)
 Janis Rosenthalis (1866–1916) „Po pamaldų (iš bažnyčios)“ (1894)
 Vilhelmas Purvitis (1872–1945) peizažai: „Pavasario vandenys (Maestoso)“ (~1910 m.), „Žiema“ (~1908 m.), „Pavasaris (Ziedonis)“ (1933–1934 m.)
 Johannas Walteris (1869–1932) „Plaukiojantys berniukai“ (~1900)
 Jānis Jaunsudrabiņš (1877–1962) iliustracijos Janio Jaunsudrabinšo „Baltajai knygai“ (1914)
 Jēkabs Kazaks (1895–1920) „Pabėgėliai“ (1917)
 Jāzeps Grosvalds (1891–1920) serija „Šauliai“ (1916–1917)
 Theodors Zaļkalns (1876–1972) „Sėdinti mumija“ (1916–1923)
 Kārlis Zāle (1888–1942) Monumentalioji skulptūra: Brolių kapinių ansamblis (1924–1936) ir Laisvės paminklas (1931–1935)
 Baltaragio dirbtuvių porcelianas (1925–1928 m.)
 Niklāvs Strunke (1894–1966) „Žmogus, įeinantis į kambarį“ (1927)
 Ģederts Eliass (1887–1975) „Prie šulinio“ (~1935)
 Kārlis Padegs (1911–1940) serija „Raudonasis juokas“ (1930–1931)
 Borisas Berzinsas (1930–2002) „Dailininkas ir modelis“ (1985)
 Egonsas Spuris (1931–1990) serija „Rygos proletariniai rajonai, XIX a. pabaiga, XX a. pradžia“ 1970–1980 m.

 Kraštovaizdžiai 

 Abavos slėnio kraštovaizdis
 Dauguvos kraštovaizdis
 Žiemgalos lygumos kraštovaizdis
 Gaujos slėnio kraštovaizdis
 Latgalos ežerų kraštovaizdis
 Latvijos miškų kraštovaizdis
 Pajūrio kraštovaizdis
 Vidžemės kalvų kraštovaizdis

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Latvijos kultūros kanonas – oficiali svetainė

Kategorija:Latvijos kultūra