Dainius Babilas

Dainius Babilas (g. 1979 m. rugsėjo 6 d. Panevėžyje) – kultūros, švietimo, jaunimo srities projektų ir kalnų ekspedicijų vadovas, keliautojas ir alpinistas, nuo 2024 m. – Tautinių mažumų departamento prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės direktorius.

 Biografija 
1997 m. baigė Panevėžio Vytauto Žemkalnio gimnaziją. 2001 m. Vytauto Didžiojo universiteto Humanitarinių mokslų fakultete baigė istorijos bakalauro, 2003 m. – istorijos magistro studijasDainius Babilas. Kas yra kas Lietuvoje. Kraštiečiai. Kaunas. 2008. p.270..

1999–2002 m. dirbo Zapyškio pagrindinės mokyklos istorijos mokytoju. 2003–2013 m. buvo Kauno jėzuitų gimnazijos istorijos mokytoju ir žygeivių vadovu. 2004–2020 m. dirbo Kauno įvairių tautų kultūrų centro direktoriumiKažemėkaitytė J. Kaunas - ir lietuvybės, ir tolerancijos kitoms tautoms bastionas // Šeimininkė. Nr. 18(892). 2009 m. gegužės 6 d., p.3.Kutinskaitė-Būdavienė Š. D.Babilas: savo išėjimu noriu būti perkrovos dalimi // Kauno diena. Nr.242(22200). 2020 m. spalio 31 d., p.1-3.. 2021–2024 m. dirbo tarptautinės neformaliojo švietimo programos „The Duke of Edinburgh's International Award“ koordinatoriumi Lietuvoje. 2021–2025 m. – Lietuvos kultūros tarybos narys.

Dirbdamas Kauno įvairių tautų kultūrų centre organizavo ir koordinavo daugiau kaip 90 kultūros, švietimo ir jaunimo srities projektų, aktyviai dalyvavo organizuojant daugiau nei 1200 kultūros ir švietimo renginių tarpkultūrinės visuomenės formavimo ir tautinių bendrijų integracijos srityje. 2006–2012 m. organizavo tuo metu didžiausią tautinių mažumų kultūros renginį šalies mastu – Lietuvos tautų festivalį „Kultūrų tiltai“Sokolovaitė K. Apie tai, be ko Kauną įsivaizduoti būtų sunku // Kaunas pilnas kultūros. Nr. 1(6). 2016 m. sausis, p.18-23.. Nuo 2007 m. aktyviai dalyvavo tarptautiniuose studijų vizituose, stažuotėse, konferencijose, iš viso daugiau nei 30 tarptautinių projektų pagal ES programas „Youth in Action“ ir „Erasmus+“ Lietuvoje, Bosnijoje ir Hercogovinoje, Čekijoje, Islandijoje, Ispanijoje, Jungtinėje Karalystėje, Kroatijoje, Lenkijoje, Maltoje, Nyderlanduose, Norvegijoje, Portugalijoje, Slovakijoje, Ukrainoje, Vengrijoje, Vokietijoje. Didesnė jų dalis buvo skirta kultūrinei edukacijai ir tarptautiniams tarpdisciplininiams jaunų menininkų performansams kurti Kaune, Kelne, Florencijoje ir kituose Europos miestuose. 2014–2017 m. dirbo ES programos „Erasmus+“ ekspertu.

Aktyviai dalyvauja nevyriausybinių organizacijų veikloje. Nuo 2002 m. Lietuvos karo istorijos draugijos, nuo 2012 m. – Lietuvos alpinizmo asociacijos, nuo 2021 m. – tarptautinės asociacijos „Culture Action Europe“, Lobiautojų asociacijos, Lietuvos kelionių vadovų ir gidų sąjungos narys, nuo 2023 m. tarptautinės asociacijos „Alpenverein Britannia“ narys. 2016–2024 m. buvo tarptautinės kultūros įstaigų ir organizacijų asociacijos „Roots & Routes International“ tarybos narys. 2018–2020 m. buvo Lietuvos alpinizmo asociacijos prezidiumo narys. Nuo 2019 m. – Tarptautinės alpinizmo federacijos (UIAA) Jaunimo komisijos narys.
 Kelionės ir ekspedicijos 
Nuo 2001 m. dirba kelionių vadovu ir gidu, vadovauja kalnų žygiams ir ekspedicijoms, rašo straipsnius kelionių žurnalams. Iš viso lankėsi daugiau nei 60 šalių ir pasiekė 45 valstybių aukščiausias vietas. 2010 m. pradėjo telkti alpinistų ir žygeivių bendruomenę, kuri vėliau buvo pavadinta „Narsuoliai“Kutinskaitė-Būdavienė Š. Narsuoliai – kalnų pašaukti // Kauno diena. Nr.243(23093). 2023 m. gruodžio 16 d., p.12-13.. Kartu su šia bendruomene surengė daugiau nei 50 ekspedicijų į 20 valstybių kalnus, pasižymėjo anksčiau lietuvių neįveiktais maršrutaisŽidžiūnienė J. Herojai gyvena tarp mūsų // Keliauk! Nr.4(16). 2020 m. žiema, p.110-115, pasiekė septynias viršukalnes aukščiau 5000 metrų virš jūros lygio Irane, Meksikoje, Rusijoje, Sakartvele, Tanzanijoje, Turkijoje, Ugandoje. 2016 m. per vienus metus aplankė 40 valstybiųLukas D. Kaunietį aplankyti 40 šalių įkvėpė legendinis M.Šalčius // Savaitraštis Kaunui. Nr. 1(67). 2017 m. sausio 11 d., p.8-9.Samulė L. Keliaujant siūlau netaupyti, o išlaidauti // Ji. Nr.13. 2017 m. kovo 30 d., p.18-19..

2009 m. įkopė į Kilimandžarą (5895 m) - aukščiausią Afrikos viršukalnę. Šį žygį paskyrė Lietuvos tūkstantmečio sukakčiaiŠemelytė R. Tūkstantmečio vėliava Kilimandžaro viršūnėje // Šeimininkė. Nr.8(882), 2009 m. vasario 25 d., p.12-13.. 2016 m. vadovavo poliarinei ekspedicijai Laplandijoje, kuria parėmė unikalią norvegų geografų idėją pakoreguoti Suomijos ir Norvegijos valstybinę sienąKiburytė J. Kauniečiai ekstremaliu žygiu pritarė altruistiškai norvegų iniciatyvai // Kauno diena. 2016 m. rugpjūčio 6 d., p.20-21.. 2018 m. vasario 16 d. vadovavo kalnų žygiui, kurio metu buvo pasiektas simbolinis 1918 ir 2018 metrų aukštis Aukštuosiuose Tatruose, buvo iškelta 100 Lietuvos trispalviųKutinskaitė-Būdavienė Š. Sveikinimas Lietuvai iš Tatrų // Kauno diena. Nr.34(21395). 2018 m. vasario 10 d., p.1-3.100 trispalvių Tatrų kalnuose // Kauno diena. Nr.40(21401). 2018 m. vasario 19 d., p.24.. Prezidentė Dalia Grybauskaitė įvertino šį žygį kaip vieną įsimintiniausių iniciatyvų, skirtų Lietuvos valstybės atkūrimo 100-mečiui. 2020 m. vadovavo pirmosioms lietuvių komandoms, kurios žiemą ir vasarą įveikė slovakų „Doby Tatry“ iššūkiusĮveikė slovakų mestą kalnų iššūkį // Kauno diena. 2020 m. vasario 15 d., p.5., 2021 m. – švedų „Fjällräven Classic“ iššūkį Švedijoje, o 2022 m. „Fjällräven Classic“ iššūkį Škotijoje. 2023 m. buvo pirmosios lietuvių ekspedicijos į Chiuteno kalną (4356 m) – aukščiausią Mongolijos viršukalnę vadovasAtverti nauji horizontai – pirmieji lietuviai įkopė į aukščiausią Mongolijos kalną // Kauno diena. Nr.150(23000). 2023 m. rugpjūčio 4 d., p.16.. 2024 m. vadovavo lietuvių ekspedicijoms, kurios ne tik įkopė Kilimandžaro viršūnę, bet ir nakvojo jo krateryje, taip pat įkopė į Stenlio kalną (5109 m) – aukščiausią Ugandos ir Kongo Demokratinės Respublikos viršukalnę.

2025 m. vadovavo lietuvių alpinistų ekspedicijai, skirtai Mikalojaus Konstantino Čiurlionio gimimo 150-osioms ir jo kelionės į Kaukazą 120-osioms metinėms. Jos metu rugsėjo 22 d., per M. K. Čiurlionio gimtadienį Kazbeko viršūnėje (5054 m) buvo iškeltos M. K. Čiurlionio paveikslus vaizduojančios vėliavos.

 Įkopimai kalnuose: 
 Metai  Viršukalnės 2007   Gerlachas (2654 m),  Hoverla (2061 m)Vaitkūnienė E. Gimnazistai mankština kojas žygiui į Kilimandžarą // Laikinoji sostinė. Nr.53(3066). 2007 m. kovo 17 d., p.5.Vaitkūnienė E. Kauniečių gimnazistų vėliava plazdėjo virš Karpatų kalnų // Laikinoji sostinė. Nr.134(3147). 2007 m. liepos 13 d., p.5.Babilas D. Gimnazijos vėliava aukščiausiose viršukalnėse // Kauno diena. Nr.150(18213). 2007 m. liepos 4 d., p.13-14Aukštųjų Tatrų milžinas Gerlachas // Kelionės ir pramogos. Birželis (104). 2009, p.52-56. 2008   Grosglokneris (3798 m),  Triglavas (2864 m),  Jalovec (2645 m)Šemelytė R. Kelionės – neblėstanti aistra // Šeimininkė. Nr.38(860). 2008 m. rugsėjo 24 d., p.6.Babilas D. Taikos vėliavą nešė per liūtis ir žaibus // Laikinoji sostinė. Nr. 156(3420). Rugpjūčio 14 d. 2008, p.9.Babilas D. Žygeiviai linkėjo taikos // Kauno diena. Nr.188(18548). 2008 m. rugpjūčio 20 d., p.24.Babilas D. Juodasis gražuolis Grosglokneris // Kelionės ir pramogos. Gegužė (103). 2009, p.48-53. 2009   Kilimandžaras (5895 m Mačamės maršrutu),  Triglavas (2864 m),  Kebnekaisė (2104 m)Karklytė J. Trispalvė papuošė Afrikos stogą // Kauno diena. Nr.27(18685). 2009 m. vasario 3 d., p.24..Šemelytė R. Linkėjimai Laplandijos samiams // Šeimininkė. Nr. 52(926). 2009 m. gruodžio 30 d., p. 12-13. 2010   Triglavas (2864 m),  Mangartas (2679 m),  Hvanadalshnukuras (2111 m)Šemelytė R. Vasara su Kauno įvairių tautų kultūrų centro direktoriumi, keliautoju Dainiumi Babilu // Šeimininkė. Nr. 29(1007). 2011 m. liepos 22 d., p. 20-21.Inytė V. Naujus pirkinius nusveria kelionės // Laikinoji sostinė. Nr.29(3699). 2012 m. liepos 21 d., p.10. 2013   Tubkalis (4167 m) 2015   Pikas (2351 m)Smolienė A. Visur kartu – ir darbe, ir kalnuose // Kauno diena. Nr.274(20735). 2015 m. lapkričio 26 d., p.11-12. 2016   Musala (2925 m),  Haltis (1324 m)Juodelienė V. Su vaikais – į karų paženklintas šalis // Kauno diena. Nr.212(20974). 2016 m. rugsėjo 15 d., p.13-14. 2017   Elbrusas (5642 m),  Koma Pedrosa (2943 m),  Bobotov Kukas (2523 m)Kauniečiai ruošiasi į Elbrusą – aukščiausią Europos viršukalnę // Kauno diena. Nr.154(21216). 2017 m. liepos 8 d., p.7.Laukagalis M. Aukščiausio Europos kalno šturmas // Kauno diena. Nr.166(21228). 2017 m. liepos 22 d., p.40.„Kauno dienos“ vėliava – virš Europos // Kauno diena. Nr.173(21235). 2017 m. liepos 31 d., p.5. 2018   Tubkalis (4167 m),  Vanukrimas (4080 m),  Zla Kolata (2534 m),  Bobotov Kukas (2523 m) 2019   Demavendas (5610 m),  Hoverla (2061 m)Babilas D. Damavandas: kalnų karalius kviečia į Iraną // Keliauk! Nr.1(17). 2021 m. pavasaris, p.56-67. 2020   Haltis (1324 m) 2021   Araratas (5137 m),  Kebnekaisė (2104 m) 2022   Kilimandžaras (5895 m Rongajaus maršrutu),  Kazbekas (5054 m),  Bazardiuziu (4466 m),  Tubkalis (4167 m),  Mulasenas (3479 m) 2023   Orisaba (5636 m),  Tubkalis (4167 m) 2024   Kilimandžaras (5895 m. Širos maršrutu),  Stenlio kalnas (5109 m),  Tubkalis (4167 m)

 Apdovanojimai ir padėkos 
 2009 m. Tautinių mažumų ir išeivijos departamento prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės garbės sidabro ženklas „Už nuopelnus“.
 2013 m. Šiaulių vyskupo Eugenijaus Bartulio padėka.
 2014 m. Kauno miesto mero padėka už kultūros puoselėjimą Kaune ir už įstaigos veiklos plėtojimą ir per 10-metį atliktus darbus.
 2016 m. Lietuvos Respublikos ministro pirmininko padėka už nuoširdų ir kūrybingą darbą puoselėjant visų Lietuvoje gyvenančių tautinių bendrijų tapatumą, jų kultūrą.
 2018 m. Kauno miesto burmistro Jono Vileišio žalvarinis medalis už kultūrų dialogo ir bendruomeniškumo skatinimą.

 Bibliografija 
 Užburtas miestas. Kauno tautų pasakos [sud. Dainius Babilas]. Kaunas, 2022.
 Šaltiniai 

Kategorija:Lietuvos keliautojai
Kategorija:Lietuvos alpinistai
Kategorija:Lietuvos valstybės tarnautojai