Chorologija

Chorologija ( 'erdvė' +  'mokslas') – botanikos mokslo šaka, tirianti augalų migraciją ir jų arealo kitimą.Dagys J. 1965 m. Botanikos terminų žodynas.

Lietuvos krašto induočių augalų rūšys yra suskirstytos pagal zoninę arealų padėtį į penkias chorologines grupes ir penkis chorologinius ratus.Natkevičaitė-Ivanauskienė M. et al., 2005 m. Lietuvos augalinio rūbo struktūra: profesorės Marijos Natkevičaitės-Ivanauskienės požiūris
Chorologinės grupės:
 Vienazonio tipo:
 Borealinė (b) – arealai plyti borealinėje zonoje arba yra nusitęsę į arktinę;
 Temperatinė (t) – arealai plyti temperatinėje zonoje.
 Dvizonio tipo:
 Boreotemperatinė (bt) – arealai nusitęsia per dvi zonas (temperatinę ir į šiaurę nuo jos esančią borealinę);
 Temperatinė – submeridianinė (tm) – arealai nusitęsia per temperatinę ir į pietus plytinčią submeridianinę zonas.
 Daugiazonio tipo:
 Pliurizoninė (p) – arealai nusitęsia ir į pietus, ir į šiaurę (ne mažiau kaip per tris zonas).

Chorologiniai ratai:
 Subkontinentinis (k1-k2, k2) – kontinentiniai arealai, nenusitęsiantys už subkontinentinio sektoriaus vakarinės ribos.
 Subokeaninis (o1-o2, o2) – okeaniniai arealai, nenusitęsiantys už subokeaninio sektoriaus rytinės ribos.
 Euriokeaninis (plačiai okeaninis) – okeaniniai arealai, įsiterpiantys į subkontinentinius.
 Eurikontinentinis (plačiai kontinentinis) – kontinentiniai arealai, įsiterpiantys į subokeaninį arealą.
 Indiferentinis (i) – arealai nusitęsia iš vakarų į rytus per okeaninius ir kontinentinius sektorius.

Lietuvoje išskiriami dvidešimt penki galimi arealų zoninių bei sektorinių ryšių deriniai. Lietuvoje temperatinių-submeridianinių rūšių floroje yra gausiausia – 33 proc. (dažnos rūšys sudaro tik 18 proc.). Mažiausiai yra boreotemperatinių rūšių – 22 proc. (dažnos rūšys sudaro 45 proc.).

 Šaltiniai 

Kategorija:Biogeografija