Sagreso kyšulys

Sagreso kyšulys arba Sagrešo kyšulys () – kyšulys pietvakarių Portugalijoje, Algarvėje, tuojau į pietus nuo Sagrešo miesto. Kartu su šalimais esančiu Šv. Vincento kyšuliu laikomas toliausiai į pietvakarius nutolusia Europos žemyno vieta.Sagres Point, travel-in-portugal.com Yra švyturys.

Vietovė gyvenama nuo neolitinių laikų. Antikiniuose šaltiniuose kyšulys minimas kaip  („šventasis kyšulys“, nuo to ir dabartinis pavadinimas), minimas Eforo, Plinijaus Vyresniojo, Strabono.Soares R (2014). „O Promontorium Sacrum, uma petrificada paisagem sagrada “. Revista Santuários. 1. Vėliau jūrininkų dažnai vadintas „pasaulio pakraščiu“. Čia buvusi svarbi religinė vieta, romėnų laikais, manoma, jog čia galimai garbintas Saturnas arba Heraklis.Costeira C (2018). „Fortaleza de Sagres“. Direcção Geral do Património Arqueológico. Arabų laikais Muchamadas al Idrisijus mini čia buvus „kranklių šventyklą“.Rosário AS do (1963). „Terras da nossa terra: Sagres“ (PDF). Gazeta dos Caminhos de Ferro. 76. XV a. vid., valdant Henrikui Jūrininkui, Sagreso kyšulio pusiasalyje pastatyta tvirtovė, kurioje, kaip neretai teigiama, veikė jūrininkų mokykla.Costa PO de (2009). Henrique, o Infante (1.ª ed.). A Esfera dos Livros. 1587 m. tvirtovę apgriovė anglų piratas Frensis Dreikas, o 1755 m. galutinai suniokojo Lisabonos žemės drebėjimas. XX a. antroje pusėje tvirtovė atstatyta.

Sagreso kyšuliui suteiktas Europos paveldo ženklas.Sagres Promontory (Portugal), europa.eu

 Šaltiniai 

Kategorija:Portugalijos kyšuliai
Kategorija:Europos paveldo ženklas