Korovajai

Korovajai arba kolufai (Kosenirowai, Kolufo) – papuasų tauta, gyvenanti Indonezijoje, Naujosios Gvinėjos pietuose, Pietų Papua provincijoje. Populiacija – 4000–4400 žmonių.„Facts About Korowai Tribe in Southern Papua“. Authentic Indonesia.  Korovajų kalba priskiriama didžiųjų Avju kalbų pogrupiui, transnaujagvinėjinėms kalboms.

Gyvena Boven Digulo, Mapio, Asmato ir Jahukimo regencijose.

Verčiasi pusiau klajokline lydimine žemdirbyste, medžiokle, žvejyba, rankiojimu, sago palmių apdirbimu. Populiarėja turizmas, darbas miško pramonėje.

Iki XX a. aštuntojo dešimtmečio korovajai gyveno visiškai izoliuotai.„Indonesian Korowai Tribe First Officially Recognised As Tree-Dwellers“, The Telegraph, 2010 m. liepos 8 d.  1974 m. juos aptiko amerikiečių antropologo Piterio Van Arsdeilo (Peter W. Van Arsdale) ekspedicija.Van Arsdale, Peter (March 1974). Report of an Expedition to the Interior Asmat and Citak Regions of Irian Jaya, Indonesia. University of Denver: Unpublished document. pp. 1–32. Nuo 1978 m. korovajų žemes pradėjo lankyti olandų misionieriai. Nuo 1980 m. pradėjo palaipsniui kurtis kaimuose. Po 1990 m. pradėjo atsivertinėti į krikščionybę.

Korovajai išlaikę neįprastą praktiką – namų statybą medžiuose. Būstą įrengia ant aukštų (iki 45 m), iš kazuarinių medžių (gelžmedžio) padarytų polių, kad apsisaugotų nuo priešiškų klanų antpuolių (užpuolimų, pagrobimų, padegimų), vabzdžių, piktųjų dvasių.

Korovajų giminystė patrilinijinė, paplitęs leviratas. Santuoka poligaminė (poliginija), egzogaminė. Klanui vadovauja įtakingas asmuo (bigmen). Klanai kariauja tarpusavyje dėl įtarimų raganavimu, burtais. Teigiama, kad seniau praktikavę kanibalizmą. Tikyba animistinė (daug dėmesio skiriama piktosioms dvasioms, vėlėms, burtams).Life up in a Korowai tree house, papuaerfgoed.org

 Šaltiniai 

Kategorija:Papuasai
Kategorija:Indonezijos tautos