Plačiafiuzeliažis lėktuvas

Plačiafiuzeliažis lėktuvas () – keleivinis lėktuvas, kurio fiuzeliažas pakankamai platus, kad tilptų daugiau nei vienas praėjimas tarp keleivių sėdynių, kurių vienoje eilėje yra įrengiama daugiau nei šešios. Paprastai tokio lėktuvo fiuzeliažo skersmuo yra tarp 5 ir 6 metrų. Paprastai plačiafiuzeliažio lėktuvo salone ekonominės klasės konfigūracijoje yra įrengiama nuo septynių iki dešimties sėdynių vienoje eilėje, todėl bendra tokio lėktuvo keleivių talpa siekia nuo 200 iki 850. 

miniatiūra|Lufthansa Airbus A380Palyginimui, siaurafiuzeliažio keleivinio lėktuvo korpuso skersmuo siekia nuo 3 iki 4 metrų, juose tarp keleivių sėdynių įrengiamas tik vienas praėjimas, o vienoje eilėje yra įrengiama nuo dvejų iki šešių sėdimų vietų. Keleivinių lėktuvų su septyniomis sėdimomis eilėje keleivių talpa paprastai siekia 160–260, su aštuoniomis – 250–380, devynių ir dešimties – 350–480. Plačiafiuzeliažiai orlaiviai kuriami siekiant derinti efektyvumą ir patogumą keleiviams bei padidinti kroviniams skirtą tūrį.

Terminu „Jumbo Jet“ paprastai apibūdinami didžiausi plačiafiuzeliažiai lėktuvų variantai. Šis terminas kilo nuo XIX a. viduryje JAV cirkuose vaidinusio dramblio vardo Jumbo.Henry Nicholls, „Jumbo the Elephant goes large“, The Guardian (November 7, 2013).Eric Partridge, Tom Dalzell, Terry Victor, The New Partridge Dictionary of Slang and Unconventional English: J-Z (2006), p. 1128. Jis buvo pradėtas naudoti apibūdinti pirmuoju plačiafiuzeliažiu lėktuvu Vakaruose laikomam „Boeing 747“. Už jį didesniam Airbus A380 pritaikytas terminas „Superjumbo Jet“. „Jumbo Jet“ taip pat naudojami apibūdinti ir kiek mažesnius Boeing 777X ir Boeing 777 („mini Jumbo Jet“). 

Nuo 1969 m. iki 2017 m. pabaigos buvo pagaminta beveik 8,8 tūkst. plačiafiuzeliažių lėktuvų. Vien 2015 m. jų buvo pagaminta 412.

 Istorija 
miniatiūra| Trys aviakompanijos KLM plačiafiuzeliažiai lėktuvai: dvimotoris Airbus A330, trimotoris McDonnell Douglas MD-11 ir keturmotoris Boeing 747-400
XX a. septintojo dešimtmečio pradžioje reaktyviniai „Boeing 707“ ir „Douglas DC-8“ pradėjo nebeatitikti augančių keleivių srautų. Aviakompanijų pageidavimas sukurti dar didesnius orlaivius inžinieriai susidūrė su daugybe iššūkių, sąlygojamų užsakovų reikalavimo sutalpinti daugiau keleivių viename orlaivyje, didesnio skrydžio nuotolio ir mažesnių sąnaudų. Net ir didžiausiuose pirmuose reaktyviniuose orlaiviuose, tokiuose kaip „Boeing 707“ ir „Douglas DC-8“ keleivių salonas buvo komponuojamas pagal formulę „3+3“ – t. y. po tris keleivių sėdynės kiekvienoje praėjimo pusėje. Norint sukurti talpesnius orlaivius būtų reikėję juos kurti arba ilgesnius arba aukštesnis (pvz. dviaukščius) arba platesnius. miniatiūra| „Airbus A380“ (pilnas dviaukštis) ir „Boeing 747-400“ (dalinis dviaukštis) skerspjūviai
Dviejų denių lėktuvų kūrimą komplikavo evakuacijos reikalavimai. Septintajame dešimtmetyje vyravo nuomonė, kad netrukus išpopuliarės viršgarsiniai lėktuvai, o lėtesni lėktuvai ilgainiui bus perdaryti į krovininius. Dėl šių priežasčių talpesnių lėktuvų kūrėjai savo pastangas sukoncentravo į platesnių, o ne aukštesnių lėktuvų kūrimą. Dėl platesnio fiuzeliažo ir nepatogumų, kylančių mėginant per greta sėdinčius keleivius pasiekti praėjimą bei evakuacijos reikalavimų buvo nuspręsta įvesti taisyklę, jog keleivis nuo praėjimo turi sėdėti ne daugiau kaip per dvi vietas, todėl plačiafiuzeliažiuose lėktuvuose teko įrengti antrą praėjimą, o keleivių vietas skirstyti blokais pagal formules „2+3+2", „2+4+2", „3+3+3", „3+4+3", „3+5+3". Fiuzeliažo plotis buvo nustatytas pagal krovininių padėklų (LD palečių) dydį (dvi paletės po 8x8 pėdas). Kita lėktuvų talpos didinimo kryptimi tapo prailgintų (angl. „stretched“) variantų kūrimas – pvz. „Douglas DC-8" modeliai „61“, „62“ ir „63“, „Boeing“ 707" modeliai „320B“ ir „320C“, „Boeing 727“ modelių šeima „-200“; „Douglas DC-9" modeliai „-30“, „-40" ir -„50".miniatiūra|Antonov An-22
Plačaiafiuzeliažių lėktuvų eros pradžia laikomi 1970 m., kai buvo pradėtas eksploatuoti pirmasis tokio tipo lėktuvas, keturmotoris, iš dalies dviaukštis „Boeing 747".Rumerman, Judy. „The Boeing 747“ , U.S. Centennial of Flight Commission. Nuoroda tikrinta: 30 April 2006. Netrukus rinkai buvo pasiūlyti trimotoriai „McDonnell Douglas DC-10“ ir „Lockheed L-1011 TriStar“. 1974 m. rinkoje pasirodė dvimotoris plačiafiuzeliažis „Airbus A300“. Aviaicjos istorijoje šis laikotarpis vadinamas „plataus fiuzeliažo karų“ pavadinimu.miniatiūra|McDonnell Douglas MD-11Rusiškuose šaltiniuose neretai teigiama, kad pirmuoju plačiafiuzeliažiu lėktuvu laikytinas 1966 m. sukurtas turbosraigtinis An-22 „Antei“.Босерман, Макс, Ан-22 «Антей» – самый большой турбовинтовой самолет в мире. 55 лет со дня первого полета . naukatehnika.com, 28 февраля 2020, 06:10Ан-22 Антей, «Уголок неба» Nors buvo teigiama, kad lėktuvas galėjo vežti 80 tonų krovinio arba iki 780 keleivių, tačiau jis taip ir liko grynai kariniu transportiniu orlaiviu su nedideliu, 28-29 keleiviams pritaikytu salonu, jo civilinė keleivinė modifikacija nebuvo sukurta. „Lockheed“ pamėgino parduoti savo sukurtą „L-1011 TriStar“ į Sovietų Sąjungą ir netgi 1974 m. jį demonstravo valstybinei aviakompanija „Aeroflot“. Visgi, sandoris neįvyko, o jau 1976 m. SSRS pristatė savos gamybos keturmotorį „Iljušin Il-86“. SSRS Iljušino konstruktorių biure vėliau buvo sukurta modernizuota Il-86 versija Il-96, Antonovo konstruktorių biure - iki SSRS griūties nespėta sukurti „An-218".НЕУДАЧНАЯ ПОПЫТКА СОЗДАНИЯ МАГИСТРАЛЬНОГО ПАССАЖИРСКОГО САМОЛЕТА АН-218 В УКРАИНЕ, wing.com.uaminiatiūra|Iljušin Il-86, 1981 m.
Aštuntame ir devintame dešimtmečiuose rinkoje pasirodė keletas mažesnių konstrukcijų – amerikietiški „Boeing 767" ir „777" bei „McDonnell Douglas MD-11", europietiški „Airbus A330" ir „Airbus A340". „Jumbo“ kategorijoje „Boeing 747“ buvo pralenktas tik 2007 m. spalio mėn., pradėjus „Superjumbo“ pravardę gavusio „Airbus A380“ komercinę eksploataciją.
miniatiūra|Comac C929 modelis
XXI a. pradžioje augančios kuro kainos paskatino aviakompanijas ieškoti kurą efektyviau naudojančių orlaivių. Auganti aviacijos rinka ir poreikis vykdyti daugiau tiesioginių reisų tarp mažesnių, mažesneiais keleivių srautais pasižyminičų oro uostų taip pat skatino pereiti nuo didžiųjų bazinių ir juos aptarnaujančių mažesnių oro uostų modelio (angl. hub and spoke system) bei ieškoti mažesnių, tačiau didelius atstumus galinčių nuskristi lėktuvų, tinkamų naudoti pagal Point-to-Point paslaugų modelį. Atsaku į šį iššūkį tapo dvimotorių rinkoje jau siūlytų „Airbus 330" bei „Boeing 767" prailginto nuotolio modifikacijos („-LR"), taip pat naujai sukurti „Boeing 787 Dreamliner" ir „Airbus A350 XWB". Į šią nišą pretenduoja ir trečiojo dešimtmečio viduryje pasirodysiantys Kinijos įmonės „Comac" modeliai „C929" ir „C939". 

Sušvelnėję ETOPS reikalavimai ir išaugęs variklių patikimumas, taip pat faktas, jog tik nedaugelyje maršrutų galima surinkti pakankamai keleivių pelningai 500 vietų turinčių Boeing 747-8 ir Airbus A380 eksploatacijai prisidėjo prie keturmotorių plačiafiuzeliažių lėktuvų gamybos pabaigos. Be šių lėktuvų dar keletas plačiafiuzeliažių lėktuvų projektų buvo pradėti, tačiau nebaigti kurti Didžiojoje Britanijoje („BAC Three-Eleven“), Rusijoje (Iljušin Il-96-400, Tupolev Tu-304 Frigate Ecojet), SSRS ir Ukrainoje (Antonov An-218).

 Paklausa ir kaina 
2014 m. paskelbtu "Boeing" vertinimu per ateinančius du dešimtmečius (2014-2033) m. pasaulio aviacijos rinkai reikės kiek daugiau nei 8,5 tūkst. skirtingų dydžių plačiafiuzleiažių lėktuvų, kurių kataloginės kainos sieks nuo 250 iki 390 mln. JAV dolerių už vienetą. Išsamesnė aviacijos rinkos paklausos prognozė:
+DydisNaujų lėktuvų paklausa, vnt.Vieno kaina, mln. JAV doleriųDidieji plačiafiuzeliažiai620390Vidutinio dydžio plačiafiuzeliažiai3460340Mažieji plačiafiuzeliažiai4520250Siaurafiuzeliažiai25680100Regioniniai reaktyviniai249040Boeing. Current Market Outlook 2014-2033. (2014)

 Konstrukcinės ypatybės 
dešinėje|miniatiūra| „Airbus A300“ skerspjūvis, matomos krovinių, keleivių ir viršutinės zonos

 Fiuzeliažas 
miniatiūra| Galingiausias turboventiliatorinis variklis „General Electric GE90“
Nors plačiafiuzeliažiai lėktuvai pasižymi didesniu skerspjūvio plotu (taigi ir didesniu oro pasipriešinimu) nei panašios talpos siaurafiuzeliažiai orlaiviai, jie turi ir pranašumų, pavyzdžiui:
 Didesnė erdvė keleiviams salone, suteikianti erdvės pojūtį;
 Mažesnis paviršiaus ploto ir tūrio santykis, taigi mažesnis pasipriešinimas vienam keleiviui arba krovinio tūriui. Vienintelė išimtis būtų labai ilgi siauro fiuzeliažo orlaiviai, tokie kaip Boeing 757 ir Airbus A321;
 Du praėjimai, pagreitinantys keleivių įlaipinimą ir išlaipinimą, taip pat evakuaciją (plačiafiuzeliažiuose lėktuvuose paprastai vienam praėjimui teka 3,5–5 sėdimos vietos, daugumoje siaurafiuzeliažių – 5–6);
 Mažesnis bendras orlaivio ilgis, sąlygojantis geresnį manevringumą ant žemės bei mažesnė uodegos smūgio rizika kilimo ar tūpimo metu;
 Didesnė erdvė krovinių pervežimui (po grindimis);
 Geresnis didesnių orlaivių konstrukcinis efektyvumas .
miniatiūra|Baras „Virgin Atlantic“ „Boeing 747-400“ verslo klasėje
 Varikliai 
Išaugus reaktyvinių variklių galiai ir patikimumui, taip pat sumažėjus ETOPS reikalavimams, nuo XX a. devintojo dešimtmečio pradėjo populiarėti dvimotoriai keleiviniai lėktuvai. Dvimotorės konstrukcijos (angl. „twinjet“) yra ekonomiškesnės nei analogiškos keliamosios galios trimotoriai ()ar keturmotoriai () variantai. Augant variklių galiai XXI a. pradžioje sukurti kuriami dvimotoriai plačiafiuzeliažiai lėktuvai, pvz. būsimasis Boeing 777X-9 keliamąja galia priartėjo prie keturmotorio Boeing 747 rodiklių.

miniatiūra|„Japan Airlines“ vidiniais reisais skraidančio „Boeing 767-300“ ekonominės klasės salonas
 Interjeras 
Per pusę amžiaus trukusią eksploataciją plačiafiuzeliažių orlaivių interjeras evoliucionavo ir ne kartą keitėsi. Pirmuosiuose plačiafiuzeliažiuose orlaiviuose keleiviams buvo siūlomos bendros erdvės su barais, foteliais, rūkymo kambariais. Ilgianiui šių prabangos elementų buvo atsisakyta, nors kai kurie jų liko verslo ir pirmos klasės salonuose. Pirmos klasės keleiviams, skrendantiems „Airbus A340-600“,  „Boeing 777-300ER“ ir „Airbus“ A380 tokios aviakompanijos kaip Emirates kartais siūlo net ir dušus pirmos klasės keleiviams. 

Šiandien plačiafiuzeliažių orlaivių salonuose aviakompanijos siūlo nuo vienos iki keturių kelionių klasių (pirma, verslo, ekonominė premium ir ekonominė), kurioms įrengiami atskiri salonai. Priklausomai nuo kelionės klasės skiriasi keleivio sėdynių plotis, atstumas tarp jų eilių ir sėdynių skaičius eilėje. Dar vienas rodiklis, apibrėžiantis atstumus tarp sėdynių, yra lėktuvo paskirtis – orlaiviuose, naudojamuose trumpiems skrydžiams, pvz. plačiafiuzeliažiuose lėktuvuose, skraidančiuose vidiniais Japonijos reisais (pvz. Boeing 767 ar net Boeing 747) arba tolimais reisais skraidančių mažų sąnaudų oro linijų bendrovių lėktuvuose (pvz. "Norwegian" Boeing 787), bus įrengiama daugiau sėdimų vietų su mažesne kiekvienam keleiviui skiriama erdve nei tokio pat modelio tradicinių avialinijų orlaiviuose.

Kai kuriuose plačiafiuzeliažiuose orlaiviuose, tokiuose kaip „Boeing 777“, papildoma erdvė virš salono arba po salono grindimis naudojama įgulos poilsio zonoms ir virtuvės saugykloms.

 Vilkties turbulencija ir atskyrimas 
link=https://en.wikipedia.org/wiki/File:Airplane_vortex_edit.jpg|dešinėje|miniatiūra|220x220px|NASA padaryta lėktuvo sparno kuriamų sūkurių nuotrauka 
Pagal orlaivių sukuriamą turbulenciją ICAO juos skirsto į kategorijas. Vilkties turbulencijos dydžiai beveik visada (pvz. išimtis - siaurafiuzeliažis Boeing 757, pasižymintis itin stipria vilkties turbulencija ir dėl priskiariamas "sunkiųjų" klasei) yra tiesiogiai proporcingi orlaivio svoriui, todėl lėktuvai pagal svorį yra skiriami į keturias kategorijas: lengvieji, vidutiniai, sunkieji ir super. 

Dėl savo svorio visi dabartiniai plačiafiuzleiažiai orlaiviai priskiriami „sunkiesiems“, tik A„380" JAV oro erdvėje yra priskiriamas „super“ kategorijai.

Lėktuvo sukuriamos vilkties turbulencijos pagrindu yra nustatomi atskyrimo atstumai.  „Super“ ir sunkiesiems orlaiviams šie atstumai yra didesni kitų kategorijų orlaiviams. Kai kuriose šalyse, pvz., Jungtinėse Amerikos Valstijose, bendraujant su oro eismo valdymo tarnyba sunkieji ar „super“ kategorijos orlaiviai prie orlaivio šaukinio turi pridėti atitinkamai „heavy“ arba „super“.

 Specialiosios paskirties orlaiviai 
miniatiūra|Tanker 910
miniatiūra|Boeing VC-25
Plačiafiuzeliažiai orlaiviai taip pat naudojami moksliniuose tyrimuose ir kariuomenėje. Tokių lėktuvų pagrindu gaminamos skraidančios vadavietės, pvz. „Iljušin Il-80“ arba „Boeing E-4“, taip pat tolimosios žvalgybos, išankstinio perspėjimo ir kontrolės lėktuvai, tokie kaip Boeing E-767. Plačiafiuzeliažių lėktuvų pagrindu mėginta kurti skraidančius ginklus, tokius kaip lazerinio ginklo nešėjas „Boeing YAL-1“. Plačiafiuzeliažiai lėktuvai naudojami kaip skraidančios tyrimų stotys, pavyzdžiui, Vokietijos ir JAV stratosferos tyrimų observatorija (angl. Stratospheric Observatory for Infrared Astronomy (SOFIA)) Boeing 747 pagrindu. Keturmotoriai Airbus A340, Airbus A380, ir Boeing 747 naudojami naujų variklių bandymui skrydyje. Plačiafiuzeliažiai lėktuvai taip pat pertvarkomi į priešgaisrinius, pavyzdžiui, „DC-10“ bazėje sukurtas „Tanker 910“ ir „747-200“ bazėje sukurtas „Evergreen Supertanker“.

 Valstybių vadovų ir VIP transportas 
miniatiūra|Kanados vyriausybinis A330
Plačiafiuzeliažai lėktuvai naudojami kaip VIP transportas. Valstybės vadovų pervežimui JAV naudoja „Boeing 747–200“ modifikaciją „Boeing VC-25“, Kanada – „Airbus A310“, o Rusija – „Ilyushin Il-96“, Brunėjus – Boeing 747-8BJ, Kinija, Taivanas, Pietų Korėja, Egiptas, Bahreinas, Saudo Arabija – Boeing 747, Jungtiniai Arabų Emyratai – „Airbus 380“ . 2011 m. pavasarį Vokietija šiam tikslui vietoje „Airbus A310“ pradėjo naudoti „Airbus A340“, tokį pat orlaivį naudoja ir Prancūzija, Iranas, Kuveitas, Saudo Arabija, Turkija, Esvatinis, Azerbaidžanas. Boeing 777 naudoja Indijos, Indonezijos, Japonijos, Filipinų, Turkmenistano, Jordanijos, Jungtinių Arabų Emiratų vyriausybės. Boeing 787 – Bangladešo, Brunėjaus, Jungtinių Arabų Emiratų, Meksikos, PAR, Saudo Arabijos, Tadžikistano, Uzbekistano, Vietnamo vyriausybės. Airbus 350 naudojami Filipinų, Vietnamo, Vokietijos vadovų pervežimui. Jungtinės Karalystės, Portugalijos, Ispanijos valstybių vadovai naudojasi Airbus 330.dešinėje|miniatiūra| Space Shuttle, sumontuotas ant modifikuoto Boeing 747
 Negabaritiniai kroviniai 
Plačiafiuzeliažiai lėktuvai modifikuojami juos pritaikant negabaritinių krovinių pervežimui. Airbus Beluga, Airbus BelugaXL ir Boeing Dreamlifter buvo kuriami bazinio modelio pagrindu su padidinto skerspjūvio fiuzeliažu ir buvo skirti pervežti kitų lėktuvų komponentus.

Du specialiai modifikuoti Boeing 747 buvo naudojami JAV erdvėlaiviams gabenti. Tokiu pat tikslu – pervežti erdvėlaivį „Buran“ SSRS buvo sukurtas didžiausiu krovininiu lėktuvu buvęs Antonov An-225.

 Plačiafiuzeliažių lėktuvų duomenys 
+ModelisGamybos metaiMTOW (tonomis)IlgisFiuzeliažo diameterasSalono kompnuotėSėdynės plotis, coliaisPagaminta vnt.vidinisišorinisB7671981–186,948,51-61,37 m4,72 m5,03 m7: 2+3+2
8: 2+4+2„ (“)1263 (2022 m. spalis)A3001974–2007171,753,61-54,08 m5,28 m5,64 m8: 2+4+2
9: 3+3+3„ (“)561A3101983–199816446,66 m8: 2+4+2„255A3301994–24258,82-63,67 m8: 2+4+2
9: 3+3+318“ (16.5")1555 (2022 m. lapkritis)A3401993–201138059,40-75,36 m8: 2+4+2
9: 3+3+3„ (“)3807872007–252,756,72-68,28 m5,49 m9: 3+3+3
8: 2+4+2 (JL)„1021 (2022 m. spalis)CR9292025- (planuojama)24563,755 m5,61 m5,76 m9: 3+3+3“ -A3502010–31666,61-73,59 m5,92 m9: 3+3+3
10: 3+4+3 (BF ir TX)18" (16.5”)509 (2022 m. lapkritis)DC-101971–1989259,551,97 m5,69 m5,96 m9: 2+4+3
10: 3+4+318", 16.5"446MD-111990–200128658,65 m9: 2+5+2
10: 3+4+318", 16.5"200L-10111972–1985231,354,17-50,05 m5,77 m6,02 m9: 3+4+2 / 2+5+2
10: 3+4+317,7", “250Il-861980–199420660,21 m5,70 m6,08 m9: 3+3+3"106Il-961992-27055,3-63,94 m30 (2016 m.)7771993–247,2-351,563,7-73,9 m5,86 m6,19 m9: 3+3+3, 10: 3+4+318.5“, 17"1696 (2022 m. spalis)777X2019–351,570,87-76,73 m5,94 m10: 3+4+3"4 (2021 m. sausis)7471968–2022447,756,3-75,25 m6,10 m
viršutinis: 3,46 m.6,50 m10: 3+4+3 (pagrindinis)
6: 3+3 (viršutinis)“/"1574A3802005–202157572,72 m6,54 m
viršutinis: 5,80 m7,14 m10: 3+4+3 (pagrindinis)
8: 2+4+2 (viršutinis)“ (18")246

 Neįgyvendinti plačiafiuzeliažių lėktuvų projektai 
ModelisProjektavimo metaiMTOW (tonomis)Keleivių talpaIlgis, mSparno mojis, mFiuzeliažo diameteras, mSalono kompnuotėProjekto nutraukimo priežastisAerocon Dash 1.6 wingship4500iki 3000173105Antonov An-2181992-2008170300-40059,7950,05,622+3+2Boeing 747XThe Boeing 747X – The A380 Alternative That Got Scrapped, Let's take a look at Boeing's superjumbo that never was., Simple Flying199365080,2Lockheed A380XX a. 10 dešimtmetis635~8007985 / 64McDonnell Douglas MD-121988-1991430,551172,564,8Negauta užsakymųSukhoi KR-860~1999860-100080,0088,0 / 64,0Tupolev Tu-304 (Frigate Ecojet)1991, 2004, 2007650iki 500-Tupolev Tu-404po 1991 m.605iki 121459,71102+4+4+2

 Išnašos