Bajorų geležinkelio stotis

Bajorų geležinkelio stotis – buvusi geležinkelio stotis šiaurės vakarų Lietuvoje, Kretingos miesto pietuose, Bajoruose, greta kelio .Bajorų geležinkelio stotis. Vymaps.com (tikrinta 2023-07-26). Keleivių namas – pailgas vieno aukšto medinis pastatas.Bajorų geležinkelio stoties kompleksas. Krastogidas.lt (tikrinta 2025-06-07). Yra peronas, tačiau keleiviniai traukiniai nestoja. Stoties pastatų kompleksas – kultūros paveldo objektas (unikalus Nr. ). Jam priklauso 6 objektai – vandens bokštas (Nr. ), geležinkelininkų namas (Nr. ), keleivių namas (Nr. ), sandėlis (Nr. ), darbininkų namas (Nr. ), skalbykla (Nr. ).

Į vakarus nuo buvusios stoties iš Kretingos stoties ateina trumpa pramoninio geležinkelio atšaka link įmonės „Kretingos grūdai“, į pietus nuo stoties virš Bajorų gatvės nutiestas Kretingos (Bajorų) geležinkelio viadukas, piečiau jo per Tenžės upelį eina Kretingos (Bajorų) geležinkelio tiltas.

 Istorija 

XIX a. Vokietija vystė savo geležinkelių tinklą – 1875 m. nutiestas Tilžės–Karaliaučiaus geležinkelis, 1892 m. – jo atšaka Klaipėdos–Bajorų geležinkelis, vedęs iki Rusijos imperijos sienos. Būtent 1892 m. ir įrengta Bajorų stotis. Nuo Bajorų geležinkelio prasidėjo tolesnė vakarų Lietuvos geležinkelių plėtra (1915 m. pastatyta Kretingos geležinkelio stotis ir nutiestas Bajorų–Priekulės geležinkelis į Kuršo guberniją). Tiesdami šį geležinkelį, vokiečiai per Tenžės slėnį išmūrijo Bajorų tiltą ir Bajorų viaduką, o tuometiniame Lampsaičių kaime pastatė raudono mūro geležinkelio stotį ir vandens bokštą. Ilgainiui šią vietovę ir šalia jos išaugusią gyvenvietę imta vadinti Bajorais, tai buvo labiausiai į šiaurę nutolusi Vokietijos imperijos geležinkelio stotis.

Bajorų stoties reikšmė buvo didelė – ji tapo tuo strateginiu ir atramos tašku, nuo kurio prasidėjo tolimesnė vakarų Lietuvos geležinkelio plėtra. Svarbiausią stimulą tam davė per I pasaulinį karą naujai nutiesta atšaka – Bajorų–Priekulės geležinkelis. Nuo 1915 m. šis geležinkelis per Bajorus, Kretingą, Darbėnus, Skuodą nutiestas iki latvių Priekulės ir taip sujungė vokiečių Klaipėdos–Tilžės geležinkelį bei rusų Liepojos–Romnų geležinkelį. Jis kirto trijų valstybių sienas – Vokietijos, Lietuvos ir Latvijos.

Po I pasaulinio karo stotis dar buvo pasienyje, bet 1923 m. kartu su Klaipėdos kraštu atiteko Lietuvai. Iš Bajorų stoties buvo vežami Didžiosios ir Mažosios Lietuvos pasienio akmenys Laisvės paminklui Kaune.Bajorų stoties nuotrauka. E-kinas.lt (tikrinta 2025-02-15). 1939 m. kraštas vėl okupuotas vokiečių, Bajorai vėl tapo pasienio stotimi. 1941 m. birželio 22 d. vokiečiams įžengus į TSRS, Bajorų stotyje stovėjęs vokiečių šarvuotasis traukinys apšaudė Kretingos stotį, dėl to sudegė didžiulis medinis Kretingos stoties pastatas.Romualdas Beniušis. Tarpukario Palanga dvelkusi Kretingos geležinkelio stotis. 2021-04-24, Bernardinai.lt (tikrinta 2023-07-28).Bajorų kaimas (išnykęs kaimas). 2023-10-18, Kretingosenciklopedija.lt (tikrinta 2025-06-07).

Po II pasaulinio karo Bajorams tapus Kretingos priemiesčiu, Bajorų stotis neteko buvusios paskirties. Joje stodavo tik priemiestiniai traukiniai. Stoties pastatas paverstas daugiabučiu, o seniausias Kretingoje vandens bokštas nyko neprižiūrimas.Irena Šeškevičienė. Geležinkelio jubiliejus – ant nuardytų bėgių. 2015-06-19, Pajurionaujienos.lt (tikrinta 2023-07-26). 2018 m. stoties pastatų kompleksas įtrauktas į Kultūros paveldo registrą.

 Galerija 

 Šaltiniai 

Kategorija:Kretinga
Kategorija:Kretingos rajono savivaldybės geležinkelio stotys
Kategorija:Lietuvos kultūros vertybės: geležinkelio stotys