Ekotonas

Ekotonas – pereinamoji įvairaus pločio augalijos juosta tarp dviejų augalų bendrijų, kurios negalima priskirti nei vienai iš jų.Tupčiauskaitė J. 2012. Botanikos mokomoji lauko praktika. – Vilnius. Ekotonas apima tarpines sritis tarp biomų bei ekoregionų, augalijos zonų. Gamtoje vyrauja konvergentiniai ekotonai, kurie pasižymi didesne rūšių įvairove nei gretimos augalų bendrijos. Antropogeninėje aplinkoje susidarantys ekotonai yra divergentiniai ir čia rūšių įvairovė mažesnė nei gretimose bendrijose.Kremsater L.K., Bunnel F.L. 1999: Edge effect: theory, evidence and implications to management of western North American forests. In: Rochelle J.A., Lehman, L.A., Wishniewski J., (eds.) Forest fragmentation: wildlife and management implications.

Lietuva yra mišriųjų miškų tarpinėje srityje (geografiniame ekotone) tarp Šiaurės pusrutulio borealinių spygliuočių miškų (taigos) zonos iš šiaurės ir Vidurio Europos plačialapių miškų zonos. Todėl Lietuvoje mišriuosiuose miškuose borealiniai floros elementai (pvz., paprastoji eglė, paprastasis kiškiakopūstis), ir nemoraliniai floros elementai (pvz., paprastasis ąžuolas, geltonžiedis šalmutis) gali augti kartu. 

Iškiriami keturi ekotono tipai:

 Natūralūs, sąlyginai pastovūs (miško, ežero)
 Pastovūs antropogeniniai (dirbamo lauko)
 Natūralūs, sukcesiniai (dėl gaisro, vėjo)
 Antropogeniniai, sukcesiniai (kirtaviečių)

 Ekotonų funkcijos 

 Barjerinė – tai įtampos zona, kuri sumažina erozijos, defliacijos, tiesioginio užteršimo pavojų
 Akumuliacinė – pernešamos medžiagos gali kauptis arba būti išneštos už sistemos ribų
 Stabilumo – palaiko gretimų buveinių mikroklimatą
 Gamtinės įvairovės didinimo – įvairina homogenišką kraštovaizdį ir kuria naujas nišas biotai, čia gali susidaryti naujos vidurūšinės formos.Jagomägi, J., Külvik, M., Mander, Ü., Jacuchno, V. 1988. The structural-functional role of ecotones in the landscape. Ekologia 7(1): 81-94.

 Šaltiniai 

Kategorija:Ekologija