Bartos valsčius

Bartos valsčius () – viena iš Pietų Kuršo savivaldybės administracinių teritorijų Latvijos vakaruose, netoli Lietuvos sienos. Plotas 115,6 km²,Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā 2022–2023, Centrālā statistikas pārvalde. Nuoroda tikrinta 2023-06-29. 520 gyventojų (2023 m.).Pilsētu (blīvi apdzīvotu) un lauku (reti apdzīvotu) teritoriju iedzīvotāju skaits reģionos, pilsētās, novados un pagastos (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā) 2022–2023, Centrālā statistikas pārvalde. Nuoroda tikrinta 2023-06-29. Administracinis centras – Barta.

Yra kraštotyros muziejus,Sākums, Bārtas muzejs. Nuoroda tikrinta 2023-06-30. kultūros rūmai,Bārtas pagasta kultūras nams, Grobiņas novads. Nuoroda tikrinta 2023-06-30. biblioteka, Bārtas pagasta bibliotēka, Grobiņas novads. Nuoroda tikrinta 2023-06-30. pašto skyrius,Pasta pakalpojumu sniegšanas vietas, Latvijas pasts. Nuoroda tikrinta 2023-06-30. katalikų (Pluostuose) ir liuteronų (Krūtėje) bažnyčios. Iki 2021 m. veikė pagrindinė mokykla.Pārtrauc mācības Bārtas skolā, Liepājniekiem.lv, 2021-08-25. Nuoroda tikrinta 2023-06-30. Bartos kraštas žymus savo etnografiniais savitumais – tautiniais drabužiais, tautosaka, papročiais.

 Istorija 
Susiformavo Bartos () ir Krūtės (Kruhten) dvarų, Sapikių (Sophienhof), Kalno ir Sparės (Spahrenhof) palivarkų bei Krūtės pastorato žemėse. Latvijai tapus nepriklausoma, per 1920–1937 m. žemės reformą dvarų ir pastorato žemės padalintos į 111 sklypų. Pirmojo pasaulinio karo metais per valsčių nutiestas Liepojos–Rucavos siaurasis geležinkelis (veikė iki 1960 m.), įrengtos Uotankos ir Bartos stotys. 1935 m. valsčius buvo 11 320 ha ploto, turėjo 334 valstiečių ūkius, dvi pienines, vandens malūną (Krūtėje), dvi lentpjūves, 6 krautuves. Nuo 1944 m. spalio valsčiaus teritorijoje nusistovėjo Kuršo katilo fronto linija, per ilgas kovas valsčius smarkiai suniokotas.Bārtas pagasts, Enciklopēdija „Latvijas pagasti”, t. 1 (A–Ļ), p. 105, 106. A/S „Preses nams”, 2001. ISBN 9984-00-412-0.

1945 m. valsčiuje įkurtos Bartos ir Kiburių apylinkės, o pats valsčius 1949 m. panaikintas. 1954 m. Kiburių apylinkė prijungta prie Bartos, 1962 ir 1968 m. apsikeista teritorijomis su Sikšnių apylinke. Sovietmečiu apylinkėje veikė „Bartos” kolūkis, buvo du pieno nugriebimo punktai, mechaninės dirbtuvės, Kiburiuose veikė Bartos girininkija. Dalį teritorijos užėmė Sovietinės armijos karinė bazė. 1990 m. apylinkė pertvarkyta į valsčių, jo ribos tik šiek tiek skiriasi nuo tarpukariu buvusio valsčiaus.

 Geografija 
Ribojasi su Pietų Kuršo savivaldybės Uotankių, Gaviezės, Virgos, Kalėtų ir Dunikos valsčiais. Didžioji valsčiaus teritorijos dalis yra Vakarų Kuršo aukštumos Vartajos banguotosios lygumos vakariniame pakraštyje, tik vakariniai pakraščiai siekia Pajūrio žemumos Bartuvos lygumą. Valsčiaus centrinę dalį užima Bartuvos pakiluma, kurioje yra aukščiausia valsčiaus vieta – 43,4 m virš jūros lygio. Valsčiaus pietine riba teka Bartuva (krantuose vietomis iki 8 m aukščio atodangos), rytine – Bartuvos intakas Vartaja. Kiti didesni upeliai – Elkupytė, Karklupė, Vilkupė ir Kiburių upelis (visi Bartuvos intakai). Elkupytės žemupyje įrengtas 3,3 ha ploto tvenkinys. Valsčiaus šiaurėje telkšo Palto pelkė (Palta purvs, 64 ha) ir Brendamosios pelkės (Brienamais purvs) pietinė dalis (~500 ha, gamtos draustinis), šiaurės vakarinėje dalyje dunkso Didysis miškas (Lielais mežs).

Yra žvyro ir smėlio telkinių. Valsčių kerta regioninis automobilių kelias Gruobinia–Barta–Rucava (P113).

 Gyventojai 
1935 m. valsčiuje gyveno 2039 žmonės, iš jų 95,4 % latvių, 1,1 % vokiečių. 1941 m. sovietų valdžia į tremtį išsiuntė 12, 1949 m. – 137 gyventojus. 2000 m. valsčiuje buvo 843 gyventojai, iš jų 91,0 % latvių, 6,5 % lietuvių, 1,3 % rusų.

Didžiausios gyvenvietės – Barta (251 gyv., 2022 m.),Bārta, Vietvārdu datubāze, Latvijas ģeotelpiskās informācijas aģentūra. Nuoroda tikrinta 2023-06-29. Krūtė, Kiburiai, Pluostai.

 Šaltiniai 

Kategorija:Pietų Kuršo savivaldybės valsčiai