Riksdagas

Riksdagas ( < rike – ‘valstybė’ + dag – ‘susirinkimas’) – aukščiausioji Švedijos įstatymų leidžiamoji institucija. Nuo 1971 m. Riksdagas – vienerių rūmų parlamentas, sudarytas iš 349 deputatų, renkamų 4 metams pagal proporcinio atstovavimo sistemą.

Riksdago konstituciniai įgaliojimai išvardyti 1975 m. Valdymo formos įstatyme (Regeringsformen), o jo vidinė veikla išsamiau išdėstyta Riksdago akte (Riksdagsordningen).Instrument of Government, as of 2012. Nuoroda tikrinta on 16 November 2012. The Riksdag Act, as of 2012. Nuoroda tikrinta on 16 November 2012.  Riksdago posėdžių vieta – Parlamento rūmai, įsikūrę Helgeandsholmeno saloje, Stokholme.

 Istorija 
Riksdago pradžia laikomas 1435 m. Arbogoje susirinkęs bajorų, dvasininkų ir miestiečių suvažiavimas.riksdagen.se  1527 m. Riksdagui formalią struktūrą suteikė pirmasis šiuolaikinės Švedijos karalius Gustavas I Vaza, įtraukdamas atstovus iš visų keturių luomų: bajorų, dvasininkų, miestiečių ir valstiečių. Luominį pobūdį Riksdagas išlaikė iki 1866 m., kai buvo įkurtas modernus dvejų rūmų parlamentas. Nuo 1970 m. Riksdagą sudaro vieneri rūmai.

 Funkcijos 
Riksdagas atlieka įprastas parlamentinės demokratijos įstatymų leidžiamosios valdžios funkcijas. Jis skiria vyriausybės vadovą (vyriausybė yra atsakinga Riksdagui), turi išimtinę teisę keisti konstituciją. Daugumoje parlamentinių demokratijų valstybės vadovas paveda politikui suformuoti vyriausybę. Pagal naująjį 1974 m. Valdymo formos įstatymą (vieną iš keturių pagrindinių Konstitucijos įstatymų), šis įgaliojimas atimtas iš Švedijos monarcho ir patikėtas Riksdago pirmininkui.The Swedish Constitution, Riksdagen 

 Sudėtis 
Riksdago sudėtis po 2022 m. rugsėjo 11 d. vykusių rinkimų.
+Dabartinė Riksdago sudėtisPartijaPirmininkas VietosSocialdemokratų partijaMagdalena Andersson107Švedijos demokrataiJimmie Åkesson73Nuosaikiųjų partijaUlf Kristersson68Kairioji partijaNooshi Dadgostar24Centro partijaMuharrem Demirok24Krikščionys demokrataiEbba Busch19Žaliųjų partijaMärta Stenevi / Per Bolund18LiberalaiJohan Pehrson16Iš viso 349

 Rinkimai 
Riksdagą sudaro 349 deputatai, renkami 4 metams tiesioginiais visuotiniais rinkimais pagal proporcinio atstovavimo sistemą. 310 deputatų išrenkami rinkimų apygardose, 39 – pagal partijų sąrašus. Aktyviąją ir pasyviąją rinkimų teisę turi visi Švedijos piliečiai, sulaukę 18 metų.

 2022 m. rinkimai 
+2022 m. Švedijos parlamento rinkimų rezultataiVaizdas:2022 Swedish general election seat results.svg Partija Balsai % Vietos +/− Švedijos socialdemokratų partija 1 964 474 30,33 107 +7 Švedijos demokratai 1 330 325 20,54 73 +11 Nuosaikiųjų partija 1 237 428	 19,10 68 −2 Kairioji partija 437 050 6,75 24 −4 Centro partija 434 945 6,71 24 −7 Krikščionys demokratai 345 712 5,34 19 −3 Žaliųjų partija 329 242 5,08 18 +2 Liberalai 298 542 4,61 16 −4 Niuansų partija 28 352 0,44 0 Nauja Alternatyva Švedijai 16 646 0,26 0 0 Piliečių koalicija 12 882 0,20 0 0 Piratų partija 9 135 0,14 0 0 Kitos partijos 33 237 0,50 0 0 Iš viso 6 477 970 100 349 — Galiojantys balsai 6 477 970 98,93 Negaliojantys balsai 69 831 1,07 Iš viso balsų 6 547 801 100 Nedalyvavę 1 227 589 15,79 Turintys balsavimo teisę / aktyvumas 7 775 390 84,21 Šaltinis: Švedijos rinkimų komisija

+ AljansaiVaizdas:Swedish Parliament by blocks 2022.svgPartijaBalsai%Vietos+/− U. Kristersono blokas (+++)3 212 00749,58176+2 M. Anderson blokas (+++)3 165 71148,87173−2 Kitos partijos100 2521,550— Iš viso 6 477 970 100 349 — Galiojantys balsai 6 477 970 98,93 Negaliojantys balsai 69 831 1,07 Iš viso balsų 6 547 801 100 Nedalyvavę 1 227 589 15,79 Turintys balsavimo teisę / aktyvumas 7 775 390 84,21Šaltinis: Švedijos rinkimų komisija

 Pastabos 

 Šaltiniai 

Kategorija:Parlamentai
Kategorija:Švedijos politinė sistema