Sokulkos apskritis (1919–1939)

Sokulkos apskritis () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas, viena iš II Lenkijos Respublikos, Balstogės vaivadijos apskričių 1919–1939 m. Apskrities centras – Sokulka.

 Istorija 

Po I pasaulinio karo apskritis tapo Lenkijos, Balstogės vaivadijos dalimi. 1918 m. gruodžio 18 d. susikūrė apskrities vadovybė, kurią sudarė du žydai ir likę rusai. Nuo 1927 m. apskritį sudarė 12 valsčių ir trys miestai. Apskrities plotas sudarė 0,6 proc. visos Lenkijos teritorijos ir 8,96% Balstogės vaivadijos teritorijos. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį apskrities šiaurinės dalies valsčiai buvo priskirti Lietuvos Respublikai. 1939 m. apskritį okupavo Tarybų Sąjunga ir priskyrė ją Baltarusijos TSR, Balstogės sričiai, kur vietoje apskrities buvo įkurti keli atskiri rajonai. Po II pasaulinio karo, nuo 1945 m. egzistuoja naujai sukurta Sokulkos apskritis.

 Administracinis suskirstymas 

Apskričiai įvairiu metu priklausė 13 valsčių.

 Lietuviškai  Lenkiškai  Laikotarpis  Centras Adelsko valsčius  Odelsk  1919–1939  Adelskas Čarna Vesės valsčius  Czarna Wieś  1919–1920,  192?–1927  Čarna Vesė Dambravos valsčius  Dąbrowa Białostocka  1919–1939  Dambrava Januvo valsčius  Janów  1919–1939  Januvas Korycino valsčius  Korycin  1919–1939  Korycinas Kuznicos valsčius  Kuźnica  1919–1939  Kuznica Naujadvario valsčius  Nowy Dwór  1919–1939  Naujadvaris Sidros valsčius  Sidra  1919–1939  Sidra Sokolianų valsčius  Sokolany  1919–1939  Sokolianos Sokulkos valsčius  Sokółka  1919–1939  Sokulka Suchovolios valsčius  Suchowola  1919–1939  Suchovolia Šudzialovo valsčius  Szudziałowo  1919–1939  Šudzialovas Zalesio valsčius  Zalesie  1919–1939  Zalesis

 Gyventojai 
 Tautinė sudėtis 

Pagal 1921 m. lenkų atliktą surašymą apskrityje gyveno 90.264 žmonės, iš kurių 78889 (87,4%) lenkai, 6531 (7,2%) gudai, 4522 (5,0%) žydai, 225 (0,2%) rusai, 62 (0,1%) totoriai, 9 lietuviai, 5 vokiečiai, 4 latviai, 2 estai ir 1 anglas. Dauguma apskrities gyventojų kalbėjo maišyta baltarusių-lenkų kalba. Pagal 1921 m. surašymą 72225 (80,2%) gyventojų buvo katalikai, 9357 (10,4%) stačiatikiai, 8413 (9,3%) judaistai, 212 (0,2%) musulmonai, 26 graikų-katalikai. Pagal 1936 m. surašymą apie 85 000 (78%) katalikai, apie 10 000 (9%), stačiatikiai, musulmonai – 200 (0,2%).

 1921 m. gruodžio 30 d. – 89 308 gyventojai;
 1931 m. gruodžio 9 d. – 103 135 gyventojai;
 1934 m. sausio 1 d. – 106 092 gyventojai.

+ Gyventojų skaičius 1934 m. sausio 1 d. Miestai ir valsčiai  Gyventojų skaičius Adelskas  1411 Dambrava  2580 Naujadvaris  1651 Sokulka  6560 Suchovolia  2914 Adelsko valsčius  6716 Dambravos valsčius  11 599 Januvo valsčius  7726 Korycino valsčius  7638 Kuznicos valsčius  10 665 Naujadvario valsčius  5020 Sidros valsčius  5374 Sokolianų valsčius  3896 Sokulkos valsčius  10 339 Suchovolios valsčius  8477 Šudzialovo valsčius  10 215 Zalesio valsčius  2324 Iš viso  106 092

 Šaltiniai 

 Marek Wierzbicki: Stosunki polsko-białoruskie przed wrześniem 1939. W: Marek Wierzbicki: Polacy i Białorusini w zaborze sowieckim. Stosunki polsko-białoruskie na ziemiach północno-wschodnich II RP pod okupacją sowiecką 1939–1941. Wyd. 2. Warszawa: Stowarzyszenie Kulturalne Fronda, 2007, ss. 25–43, seria: Biblioteka historyczna Frondy. ISBN 978-83-88747-76-2.
 1921 m. surašymo duomenys (lenk.) .

1919
Kategorija:Balstogės vaivadijos (1919–1939) apskritys