Sengirės fondas

Sengirės fondas – ne pelno siekianti organizacija, įkurta 2020 metais siekianti išsaugoti senuosius Lietuvos miškus ir visą gyvybę juose.

 Istorija 
2017 m. buvo sukurtas dokumentinis filmas „Sengirė“. Jis buvo sukurtas siekiant atkreipti dėmesį į sparčiai kertamus senuosius Lietuvos miškus. Idėja įsteigti fondą, skirtą išsaugoti senuosius senuosius Lietuvos miškus, kilo filmui sulaukus didelio susidomėjimo ir sėkmėshttps://www.imdb.com/title/tt7494128/.

Sengirės fondas įkurtas 2020 m. Pusė filmo „Sengirė“ gautų pajamų buvo skirta pirmiesiems Sengirės fondo miško sklypams įsigyti.

Nuo 2021 m. fondo globėja yra Birutė Galdikas – pasaulinio garso antropologė, gamtosaugininkė.

 Tikslai 
Pagrindinis ir ilgalaikis Sengirės fondo tikslas yra atkurti ir saugoti sengires (pirmapradžius miškus) Lietuvoje – nepertraukiamai, neterminuotai, natūraliai, be žmogaus ūkinės veiklos ir kitokio įsikišimo augantį, bręstantį ir natūraliai atsinaujinantį įvairiaamžį mišką su visa jo biologine ir rūšių įvairove.

Fondo misija: išsaugoti vertingiausius senuosius miškus su visa gyvybe juose, kurti ilgaamžius tvarios gamtos pavyzdžius – lankomas Lietuvos sengires.

Fondo vizija: Lietuva, kur gamta priklauso gamtai, jai leidžiama formuotis be žmogaus įtakos, kur visi organizmai – lygiaverčiai ir nė vienas nevadinamas kenkėju.

 Veikla 
Sengirės fondas įsteigtas siekiant įsigyti, leisti atsikurti, saugoti ir prižiūrėti Lietuvos miškų plotus, nekertant jų ir nevykdant juose kitos ūkinės-komercinės veiklos ir medžioklės. Sengirės fondo įsigyti ir valdomi miškai vadinami Sengirės fondo miškais. Šie miškai atrenkami remiantis bioįvairovės, struktūriniais, teritoriniais ir teisiniais kriterijais.

Sengirė laikoma savaimine vertybe, teikiančia visuomenei ir žmogui ne ekonominę, o ekologinę, psichologinę, emocinę, pažintinę, estetinę, sakralinę, dvasinę naudą.

Sengirės fondas taip pat siekia šviesti visuomenę apie miškų biologinę, ekologinę ir socialinę vertę


+ Fondo globojami miškai Sklypo pavadinimas  VietaPagraužės (Pašekščių) miškasMolėtų raj., PagraužėKapiniškių miškasVarėnos raj., KapiniškiaiMiškas Raigardo slėnyje #2 ir #3 / Šlamantys miškaiDruskininkų raj., Švendubrės miškų masyvas, Raigardo slėnisRūstekonių Bajorkalnio miškasJurbarko raj., RūstekoniaiŽiogelių miškas #3Druskininkų raj., ŽiogeliaiŠilininkų miškasŠilutės raj., Pangiriai, Šilininkai.Užupių miškasAlytaus raj., Užupiai, Sudvajų miškų masyvasMiškas Raigardo slėnyje #1Druskininkų raj., Švendubrės miškų masyvas, Raigardo slėnisŽiogelių miškas #2Druskininkų raj., ŽiogeliaiBalbieriškio miškas #4Prienų raj., Balbieriškio miškasŽiogelių miškas #1Druskininkų raj., ŽiogeliaiK. Kanišauskienės miškas, dovanotas M. KanišauskoŠirvintų raj., ŠpokiškisMiškas AukštuoliuoseUkmergės raj. Moniškio (Žirgės) miškas  Utenos raj., Moniškis, Žirgės miškas Piliakalnio miškas  Aukštaitija (tiksli vieta neskelbiama dėl biologinio jautrumo) Galiniškio miškas  Molėtų raj., Galiniškis Danos Gedvilienės giraitė / Balbieriškio miškas #3  Prienų raj., Balbieriškio miškas Balbieriškio miškas #1  Prienų raj., Balbieriškio miškas Balbieriškio miškas #2  Prienų raj., Balbieriškio miškas Gyd. Janinos Breivienės dovanotas miškas  Anykščių raj., Kiaulėnų miškas Prof. Vytauto Smailio dovanotas miškas  Kauno raj., Garliavos sen., Žalgirio miškas

 Moksliniai tyrimai ir atradimai 
2022 m. mokslininkė dr. Reda Iršėnaitė fondo globojamame Moniškio (Žirgės) miške atrado pasaulyje itin retą ir nykstančią grybų rūšį – mėlynlakštę mažasporę (Baeospora myriadophylla). Tai vienintelė Lietuvoje grybo radimvietėhttps://www.lrt.lt/naujienos/mokslas-ir-it/11/1794404/mokslinis-atradimas-moniskio-miske-pasaulyje-itin-reta-ir-sparciai-nykstanti-rusis.

2023 m. doc.dr. Ričardo Skorupsko ir doc.dr. Jono Volungevičiaus iniciatyva buvo atliktas Moniškio (Žirgės) miško dirvožemio profilio tyrimas, kurio rezultatai nustebino ir pačius tyrėjus. Šis miško plotas – tai niekuomet žmogaus ūkinės veiklos neliesta vietovė  .

 Valdymas ir finansavimas 
Sengirės fondo valdymo organas yra visuotinis dalininkų susirinkimas, įstaigos vadovas ir valdyba.

Sengirės fondo veikla finansuojama juridinių ir privačių rėmėjų lėšomishttps://sengiresfondas.lt/.

 Apdovanojimai 
2021 m. birželio 5 d. fondo bendraįkūrėjui Mindaugui Survilai įteikta gamtosauginė prezidento Valdo Adamkaus bibliotekos muziejaus ir Danos Gedvilienės fondo premijahttps://botanika.vdu.lt/aktualijos/sengires-kurejas-musu-filmas-tai-pasaka-apie-senaji-miska.

2022 m. vasario 16 d. „Sengirės fondo“ komanda ir bendruomenė apdovanota nominacija „Unikali šalis“ už Lietuvos sengirių puoselėjimą ir kilnų rūpestį dėl natūralios gamtos išlikimo.

2022 m. liepos 6 d. Valstybės dieną fondo bendraįkūrėjui Mindaugui Survilai įteiktas valstybės ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ medalis.https://www.utenis.lt/aktualijos/mindaugas-survila-apdovanotas-medaliu-uz-nuopelnus-lietuvai/

2022 m. Baltic Sustainability Awards apdovanojimuose „Sengirės fondas“ išrinktas tarp finalistų socialinių iniciatyvų „Social initiatives“ kategorijoje.https://www.balticsustainabilityawards.eu/finalists-2022 

2023 m. Atliekų kultūros apdovanojimuose „Sengirės fondas“ apdovanotas kaip „Metų pasiaukojimas 2022“.https://atliekukultura.lt/naujienos/pasisemkite-ikvepimo-paaiskejo-atlieku-kulturos-apdovanojimu-nugaletojai/

 Taip pat skaityti 
 Lietuvos sengirės
 Sengirė (filmas)

 Nuorodos 
 Oficialus puslapis

 Šaltiniai 

Kategorija:Lietuvos aplinkosaugos organizacijos