Tarptautinis žemės ūkio plėtros fondas

Tarptautinis žemės ūkio plėtros fondas (, ) – tarptautinė finansų institucija ir specializuota Jungtinių Tautų agentūra, kovojanti su skurdu ir badu besivystančių šalių kaimo vietovėse. Tai vienintelė daugiašalė plėtros organizacija, kuri daugiausia dėmesio skiria žemės ūkiui, aprūpinimui maistu ir klimato kaitai.

Tarptautinis žemės ūkio plėtros fondas, kurio būstinė yra Romoje, Italijoje, dalyvauja daugiau nei 200 projektų beveik 100 šalių. Jis finansuoja ir remia iniciatyvas, kurios gerina žemės ir vandens tvarkymą, plėtoja kaimo infrastruktūrą, apmoko ir šviečia ūkininkus naudoti efektyvesnes technologijas, didinant rinkos prieinamumą, kuria atsparumą klimato kaitai ir kt.

Tarptautinis žemės ūkio plėtros fondas vienija 177 valstybes nares bei kartu bendradarbiauja su OPEC ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) valstybėmis narėmis. Nuo pat fondo įkūrimo 1977 m. jis suteikė 22,4 milijardo JAV dolerių paskolų ir dotacijų.

 Istorija 
Tarptautinis žemės ūkio plėtros fondas buvo įkurtas 1977 m. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos Rezoliucija Nr. 32/107, kaip tarptautinė finansų institucija, bei buvo vienas iš svarbiausių 1974 m. Pasaulinės maisto konferencijos rezultatų. Jo būstinė yra Romoje, Italijoje. Fondas yra Jungtinių Tautų plėtros grupės narys. Tarptautinio žemės ūkio plėtros fondo prezidentas yra Gilbertas Houngbo iš Togo. 2021 m. jis buvo išrinktas antrai ketverių metų kadencijai. Pirmą kartą G. Houngbo buvo išrinktas 2017 m.

 Valstybės narės 
2020 m. duomenimis Tarptautinį žemės ūkio plėtros fondą sudarė 177 valstybes nares (skliausteliuose nurodyti įstojimo metai):

 Prisijungė 1977 m. 

 Airija
 Austrija
 Bangladešas
 Belgija
 Beninas
 Bolivija
 Botsvana
 Burkina Fasas
 Čadas
 Danija
 Dominikos Respublika
 Džibutis
 Egiptas
 Ekvadoras
 Esvatinis
 Etiopija
 Filipinai
 Gajana
 Gambija
 Gana
 Gvinėja
 Haitis

 Hondūras
 Indija
 Indonezija
 Irakas
 Iranas
 Italija
 Jamaika
 Japonija
 Jemenas
 Jungtiniai Arabų Emyratai
 Jungtinė Karalystė
 Jungtinės Valstijos
 Kamerūnas
 Kanada
 Kataras
 Kenija
 Kipras
 Komorai
 Kongo Demokratinė Respublika
 Kuba
 Kuveitas
 Lesotas

 Libija
 Liuksemburgas
 Malavis
 Malis
 Malta
 Marokas
 Meksika
 Naujoji Zelandija
 Nigerija
 Nigeris
 Nikaragva
 Norvegija
 Nyderlandai
 Pakistanas
 Panama
 Peru
 Prancūzija
 Ruanda
 Rumunija
 Salvadoras
 Samoa
 Saudo Arabija

 Senegalas
 Siera Leonė
 Somalis
 Sudanas
 Suomija
 Šri Lanka
 Švedija
 Šveicarija
 Tailandas
 Tanzanija
 Tunisas
 Turkija
 Uganda
 Urugvajus
 Venesuela
 Vietnamas
 Vokietija (Vakarų)
 Zambija
 Žaliasis Kyšulys

 Prisijungė iki 1980 m. 

 Afganistanas (1978 m.)
 Alžyras (1978 m.)
 Argentina (1978 m.)
 Barbadosas (1978 m.)
 Bisau Gvinėja (1978 m.)
 Brazilija (1978 m.)
 Burundis (1978 m.)
 Butanas (1978 m.)
 Centrinės Afrikos Respublika (1978 m.)
 Čilė (1978 m.)
 Dominika (1980 m.)

 Fidžis (1978 m.)
 Gabonas (1978 m.)
 Graikija (1978 m.)
 Grenada (1980 m.)
 Gvatemala (1978 m.)
 Ispanija (1978 m.)
 Izraelis (1978 m.)
 Jordanija (1979 m.)
 Kinija (1980 m.)
 Kolumbija (1979 m.)
 Kongo Respublika (1978 m.)

 Kosta Rika (1978 m.)
 Laosas (1978 m.)
 Libanas (1978 m.)
 Liberija (1978 m.)
 Madagaskaras (1979 m.)
 Maldyvai (1980 m.)
 Mauricijus (1979 m.)
 Mauritanija (1979 m.)
 Mozambikas (1978 m.)
 Nepalas (1978 m.)
 Papua Naujoji Gvinėja (1978 m.)

 Paragvajus (1979 m.)
 Pietų Korėja (1978 m.)
 Portugalija (1978 m.)
 San Tomė ir Prinsipė (1978 m.)
 Seišeliai (1978 m.)
 Sent Lusija (1980 m.)
 Sirija (1978 m.)
 Togas (1979 m.)

 Prisijungė iki 1990 m. 

 Angola (1985 m.)
 Antigva ir Barbuda (1986 m.)
 Belizas (1982 m.)
 Dramblio Kaulo Krantas (1982 m.)

 Malaizija (1990 m.)
 Mianmaras (1990 m.)
 Omanas (1983 m.)
 Pusiaujo Gvinėja (1981 m.)

 Saliamono Salos (1981 m.)
 Sent Kitsas ir Nevis (1986 m.)
 Sent Vinsentas ir Grenadinai (1990 m.)
 Surinamas (1983 m.)

 Šiaurės Korėja (1987 m.)
 Tonga (1982 m.)
 Trinidadas ir Tobagas (1988 m.)
 Zimbabvė (1981 m.)

 Prisijungė iki 2000 m. 

 Albanija (1992 m.)
 Armėnija (1993 m.)
 Azerbaidžanas (1994 m.)
 Bosnija ir Hercegovina (1994 m.)
 Eritrėja (1994 m.)

 Gruzija (1995 m.)
 Kambodža (1992 m.)
 Kazachstanas (1998 m.)
 Kirgizija (1993 m.)
 Kroatija (1997 m.)

 Kuko salos (1993 m.)
 Moldavija (1996 m.)
 Mongolija (1994 m.)
 Namibija (1992 m.)
 Pietų Afrika (1997 m.)

 Šiaurės Makedonija (1994 m.)
 Tadžikistanas (1994 m.)

 Prisijungė iki 2010 m. 

 Bahamai (2008 m.)
 Islandija (2001 m.)

 Kiribatis (2005 m.)
 Maršalo salos (2009 m.)

 Niujė (2006 m.)
 Rytų Timoras (2003 m.)

 Prisijungė po 2010 m. 

 Estija (2012 m.)
 Juodkalnija (2015 m.)
 Lenkija (2020 m.)

 Mikronezija (2015 m.)
 Nauru (2013 m.)
 Palau (2015 m.)

 Pietų Sudanas (2012 m.)
 Rusija (2014 m.)
 Tuvalu (2013 m.)

 Uzbekistanas (2011 m.)
 Vanuatu (2013 m.)
 Vengrija (2011 m.)

 Buvę prezidentai 
Iki šiol Tarptautiniam žemės ūkio plėtros fondui vadovavo 6 prezidentai.
 Prezidentas  Tautybė  Kadencija Abdelmuhsin M. Al-Sudeary     1977 – 1984 m. Idriss Jazairy     1984 – 1993 m. Fawzi Al-Sultan     1993 – 2001 m. Lennart Båge    2001 – 2009 m. Kanayo F. Nwanze    2009 – 2017 m. Gilbert Houngbo    2017 – 

 Šaltiniai 

Kategorija:Jungtinės Tautos