Japonų prokalbė

Japonų prokalbė arba japonų–riūkiūiečių prokalbė – rekonstruota kalba, iš kurios išsivystė dabartinės japonų ir riūkiūiečių kalbos. Prokalbė rekonstruota pasitelkus senosios japonų kalbos vidinę rekonstrukciją ir senajai japonų kalbai (įskaitant rytinį dialektą) bei riūkiūiečių kalboms pritaikius lyginamąjį metodą. Prie rekonstrukcijos žymiausiai prisidėjo kalbininkai Samuelis Martinas ir Širas Hatoris.

Manoma, kad japonų kalbos į Japonijos salyną atkeliavo per šiaurinę Kiūšiū iš Korėjos pusiasalio, kai iš ten atsikėlė ryžių auginimu užsiimančios Jajoi kultūros gentys 700–300 m. pr. m. e., dėl ko buvo išstumtos iki tol egzistavusios vietinės kalbos.

 Pavyzdžiai 
Žemiau pateikiami rekonstruoti skaitvardžiai nuo 1 iki 10 japonų prokalbe ir iš jos kilusiose kalbose:

+ Japonic numerals Japonų prokalbė „Žemyninė“ salyno Riūkiū salyno pusiasalinė japonų kalba † Senoji japonų kalba Dabartinė japonų kalba Šiuris (Okinava) Hatoma (Jaejama) Jonagunis  1    pi1to2 hito        2    puta futa        3    mi1 mi        *mit 4    yo2 yo        5    itu itsu        *yuci 6    mu mu        7    nana nana        *nanən 8    ya ya        9    ko2ko2no2 kokono        10    to2wo tō        *tək
Labai tikėtina, kad skaitvardžiai '2', '6' ir '8' japonų prokalbėje sudaryti iš atitinkamai '1', '3' ir '4' skaitvardžių balsių alteracijos.

 Šaltiniai 

 Literatūra 











Kategorija:Japonų kalbos