Glenn L. Martin Company

Glenn L. Martin Company (1957–1961 m. vadinta The Martin Company) – JAV aviacijos ir kosmoso pramonės įmonė. Ją įkūrė JAV aviacijos pradininkas Glennas L. Martinas. Įmonė veikė 1917–1961 m. Šeštajame ir šeštajame dešimtmečiuose „Martin Company“ veikla iš aviacijos pramonės išsiplėtė į valdomų raketų, kosmoso tyrinėjimų ir panaudojimo sritį.

1961 m. „Martin Company“ susijungė su pramonės konglomeratu „American-Marietta Corporation“; taip susikūrė „Martin Marietta Corporation“. 1995 m. „Martin Marietta“ susijungė su aviacijos milžine „Lockheed“, taip susiformavo koncernas „Lockheed Martin Corporation“."Lockheed Martin History. "  lockheedmartin.com.Lockheed Martin Company history. " fundinguniverse.com. Nuoroda tikrinta: July 30, 2011.

 Istorija 

 Ištakos 
miniatiūra|Kenneth Douglas, Glenn Martin (centre) ir Mary Pickford 1915 m. begarsėje komedijoje „Vakardienos mergina“ (A Girl of Yesterday)
Įmonę „Glenn L. Martin Company“ 1912 m. rugpjūčio 16 d. Kalifornijos valstijos Santa Anos mieste įkūrė aviacijos pradininkas Glennas Lutheris Martinas.Rumerman, Judy. "The First U.S. Aircraft Manufacturing Companies. "  U.S. Centennial of Flight Commission, 2003. Įmonė savo veiklą pradėjo nuo karinių mokomųjų lėktuvų gamybos. 1916 m. rugsėjį Martinas priėmė brolių Raitų įmonės („Wright Company“) susijungimo pasiūlymą. Taip susiformavo „Wright-Martin Aircraft Company“. Bendros įmonės veikla susidūrė su sunkumais ir 1917 m. rugsėjo 10 d. Glennas Martinas pasitraukė iš įmonės bei įkūrė antrąją „Glenn L. Martin“ kompaniją. Naujosios įmonės būstinė buvo Ohajo valstijos Klivlande, o vėliau persikėlė į Merilando valstijos miestą Baltimorę.

G. L. Martinas taip pat mokė Williamą Boeingą skraidyti ir jam pardavė pirmąjį lėktuvą.

 Meksikos revoliucija 
link=//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a2/Avion-sonora-martin-pusher.jpg/220px-Avion-sonora-martin-pusher.jpg|miniatiūra| „Sonora“, vienvietis „Martin Pusher“, naudotas Meksikos revoliucijos metu (1913 m.).
1913 m. Meksikos revoliucijos metu Sonoros valstijos sukilėliai iš „Martin“ nusipirko vienvietį „Martin Pusher“ biplaną, ketindami pulti Gvaymo uostą atakavusias federalines karinio jūrų laivyno pajėgas. Lėktuvas iš Los Andželo buvo išsiųstas 1913 m. gegužės 5 d. penkiose dėžėse į Tuksoną, Arizoną per Wells Fargo Express, o tada pervežtas per sieną į Meksikos Nako miestą Sonoros valstijoje. Lėktuvas, sukilėlių pavadintas „Sonora“, ten buvo surinktas ir modifikuotas įrengiant antrą sėdynę bombarduotojui. 

„Sonora“ buvo ginkluota vietinės gamybos 3 colių vamzdinėmis bombomis. Šis lėktuvas atliko pirmuosius istorijoje žinomus laivyno bombardavimus iš oro. 

 Pirmasis pasaulinis karas 
link=//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e0/MartinTT.jpg/220px-MartinTT.jpg|miniatiūra| Glennas Martinas su Karališkųjų Nyderlandų Rytų Indijos armijos oro pajėgų seržantu Broeckhuysenu (viduryje) ir gamyklos mechanikais prie biplano Martin TT (1917 m.)
Pirmojo pasaulinio karo metu pirmieji užsakymai atėjo iš Olandijos Rytų Indijos. Pirmasis užsakymas buvo įvykdytas 1915 m. lapkričio 6 d., pateikiant 2 vnt. TE, 6 TT ir 8 R tipo orlaivius. Pirmoji didelė „Martin“ sėkmė buvo didelio biplano bombonešio MB-1, "Glenn L. Martin Co. " The Encyclopedia of Cleveland History. Nuoroda tikrinta: July 30, 2011. užsakymas, kurį 1918 m. sausio 17 d. pateikė JAV sausumos pajėgos. Įmonė nespėjo užsakymo įvykdyti iki karo pabaigos ir MB-1 pradėjo tarnybą jau pasibaigus karo veiksmams. Tolesnė konstrukcija MB-2 taip pat pasiteisino: JAV karinės oro pajėgos užsakė 20 vnt. šio tipo lėktuvų. Pirmieji penki jų buvo priimti į karinę tarnybą su įmonės suteiktu pavadinimu, o likusieji gavo indeksą NBS-1 (naktinis bombonešis, trumpojo nuotolio). Vėliau JAV Karo departamentas užsakė dar 110 šio tipo lėktuvų, tačiau, turėdama nuosavybės teises žinyba paskelbė ir gamybos konkursą. Gamybos užsakymus gavo mažesnę kainą pasiūliusios įmonės „Curtiss“ (50 vnt.), „LWF Engineering“ (35 vnt.) ir „ Aeromarine“ (25 vnt.). Šis orlaivis buvo vienintelis standartinis bombonešis, naudotas iki 1930 m. Jį eksploatavo septynios eskadrilės: keturios Virdžinijoje, dvi Havajuose ir viena Filipinuose.

 Tarpukaris 
1924 m. „Martin Company“ laimėjo konkursą gaminti įmonės „Curtiss“ sukurtą žvalgybinį bombonešį SC-1 ir gavo užsakymą pagaminti 404 vnt. šio odelio orlaivius. 1929 m. „Martin“ pardavė savo gamyklą Klivlando mieste ir pastatė naują fabriką Merilando valstijos Midl Riverio mieste.

Ketvirtajame dešimtmetyje „Martin“ kūrė ir gamino skraidančias valtis JAV kariniam jūrų laivynui ir naujovišką Martin B-10 bombonešį armijai.Herman, Arthur. Freedom’s Forge: How American Business Produced Victory in World War II, p. 6, Random House, New York, NY. . „Martin Company“ taip pat gamino žymiuosius „China Clipper “ tipo hidroplanus, kuriuos „Pan American Airways“ naudojo maršrutui per Ramųjį vandenyną iš San Fransisko į Filipinus.

 Antrasis pasaulinis karas 
miniatiūra|Didžiosios Britanijos KKOP Martin Model 167 Maryland 
Antrojo pasaulinio karo metu „Martin“ sukūrė keletą labai sėkmingų orlaivių – bombonešius B-26 Marauder Herman, Arthur. Freedom’s Forge: How American Business Produced Victory in World War II, p. 238, Random House, New York, NY. . ir A-22 Maryland, skraindančios valtys PBM Mariner ir JRM Mars,Herman, Arthur. Freedom’s Forge: How American Business Produced Victory in World War II, p. 277, Random House, New York, NY. .Goebel, Greg. „The Martin Mariner, Mars, & Marlin Flying Boats. „  Air Vectors. Nuoroda tikrinta: July 30, 2011. plačiai naudotos gelbėjimui jūroje, kovai su povandeniniais laivais ir transportavimui.

„Martin“ aktyviai dalyvavo ir propagandos bei mobilizacijos kampanijoje: 1941 m. Neatidėliotinų situacijų valdymo biuro filmas „Bombonešis“, kuriame buvo rodomi parodė B-26 gamybos aspektai buvo nufilmuotas „Martin“ gamykloje Baltimorėje.

Pagal karo meto gamybos sutarčių vertę „Martin“ užėmė 14 vietą tarp JAV korporacijų.Peck, Merton J. & Scherer, Frederic M. The Weapons Acquisition Process: An Economic Analysis (1962) Harvard Business School p.619 Savo naujoje bombonešių gamykloje Nebraskos valstijos Ofut Fildo miestelyje bendrovė pastatė 1 585 vnt. B-26 Marauder ir 531 vnt. Boeing B-29 Superfortress. „Martin“ pagamino visus „Silverplate“ tipo B-29, įskaitant „Enola Gay“ ir „Bockscar“, numetusius atomines bombas ant Hirošimos ir Nagasakio.Herman, Arthur. Freedom’s Forge: How American Business Produced Victory in World War II, pp. 330–1, Random House, New York, NY. .

 Pokaris 
1957 m. balandžio 22 d. įmonės pavadinimas buvo pakeistas į „The Martin Company“.

Pokariu „Martin Company“ sukūrė su nesėkmingus bombonešių prototipus XB-48 ir XB-51, šiek tiek sėkmingesnį AM Mauler, sėkmingus taktinius bombonešius B-57 Canberra, hidroplanus P5M Marlin ir P6M SeaMaster ir dvimotorį keleivinį lėktuvą Martin 4-0-4.
link=//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4c/Vanguard_rocket_vanguard1_satellite.jpg/170px-Vanguard_rocket_vanguard1_satellite.jpg|dešinėje|miniatiūra| „Martin“ sukurta „Vanguard“ raketa 
„Martin Company“ pagamino Amerikos kosmoso programos raketą Vanguard, iškėlusią pirmuosius JAV palydovus. „Vanguard“ buvo pirmoji JAV kosmoso tyrinėjimo raketa, sukurta nuo nulio kaip orbitinė raketa, o ne modifikuoto suborbitinė raketa (kaip „Juno I“) ar balistinė raketa (kaip JAV armijos „Redstone“). „Martin“ taip pat sukūrė ir pagamino didžiules tarpžemynines balistines raketas „Titan I“ ir LGM-25C „Titan II“. Orlande (Floridos valstija) įsikūrusi „Martin Company“ tapo pagrindiniu JAV armijos raketos „Pershing“ gamybos rangovu.Jolliff, Elizabeth C. (20 May 1974). History of the Pershing Weapon System. Redstone Arsenal, Alabarrla 35809: U.S. Army Missile Command. p. 288.

„Martin Company“ buvo viena iš dviejų „Apollo“ programos rangovų komandų ir aptarnavimo modulių konkurso finalininkų. Visgi NASA sudarė projektavimo ir gamybos sutartis su „North American Aviation Corporation“.
miniatiūra|Titan III paleidimas iš Kanaveralo kyšulio
„Martin Company“ gamino raketas Nacionalinei aeronautikos ir kosmoso administracijai bei JAV oro pajėgoms. Viso pagaminta daugiau nei 100 „Titan III“ serijos raketų, įskaitant „Titan IIIA “, svarbesnį „Titan IIIC“ ir „Titan IIIE“. Be šimtų Žemės palydovų, šiomis raketomis į kosmosą buvo išsiųsti išsiųsti abu „Voyager“ programos kosminiai zondai, du „Viking“ programos zondai į Marsą ir du „Helios“ zondai į žemas Saulės orbitas.

„Martin Company“ „Space Shuttle“ programai pagamino „Titan IV “ raketų seriją. Savo eksploatacijos pradžioje „Titan IV“ buvo galingiausia kosminė raketa. „Titan IV“ buvo naudojami iškelti labai sunkių JAV karinės žvalgybos palydovų seriją, taip pat, kartu su „Centaurus“ raketa kaip trečiąja pakopa, buvo panaudota 1997 m. paleisti Cassini kosminiam zondui į Saturną.

2004 m., nutraukus „Titan IV“ gamybą, JAV nebeliko raketos, galinčios gabenti sunkesnį naudingąjį krovinį nei „Space Shuttle“.

1961 m. „Martin Company“ susijungė su chemijos produktų ir statybinių medžiagų gamintoja „American-Marietta Corporation“. Susijungimo išdavoje susiformavo koncernas „Martin Marietta Corporation“. 1995 m. tuometinis trečiasis pagal dydį šalies gynybos rangovas „Martin Marietta“, susijungė su tuo metu antru pagal dydį šalies gynybos rangovu „Lockheed Corporation“; taip susiformavo didžiausia gynybos pramonės įmonė pasaulyje „Lockheed Martin Corporation“ .

„Martin Company“ dirbo daug Amerikos aviacijos ir kosmoso pramonės įkūrėjų, įskaitant:

 Dandridge M. Cole – „General Electric“ aviacijos ir kosmoso inžinierius
 Donald Douglas – „Douglas Aircraft“, vėliau „McDonnell Douglas“ įkūrėjas (dabar „Boeing“ dalis)
 Lawrence Dale Bell – „Bell Aircraft“, dabar „Bell Helicopter“, įkūrėjas.
 James S. McDonnell – „McDonnell Aircraft“, vėliau „McDonnell Douglas“ įkūrėjas (dabar „Boeing“ dalis)
 JH „Dutch“ Kindleberger – „North American Aviation“ generalinis direktorius ir valdybos pirmininkas
 Hans Multhopp – NASA Space Shuttle kūrėjas
 CA Van Dusen – „Brewster Aeronautical Corporation“ vienas kūrėjų

 Gaminiai 
link=//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/35/Martin_P3M-2_at_NAS_Pensacola_1930s.jpeg/220px-Martin_P3M-2_at_NAS_Pensacola_1930s.jpeg|dešinėje|miniatiūra| Martin P3M-2
link=//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/96/Pro_Air_Martin_404_N255S.jpg/220px-Pro_Air_Martin_404_N255S.jpg|miniatiūra| Apleistas „Pro Air Martin 4-0-4 N255S“ Paris mieste, Teksasas
Modelio pavadinimasPirmas skrydisPagaminta vnt.TipasMartin MB-1191820Dvimotoris biplanas bombonešisMartin NBS-11920130Dvimotoris biplanas bombonešisMartin MS19236Vienmotoris žvalgybinis biplanasMartin N2M19241Vienmotorio mokomojo biplano prototipasMartin MO192436Vienmotoris žvalgybinis monoplanasMartin T3M1926124Vienmotoris biplanas torpednešisMartin T4M1927103Vienmotoris biplanas torpednešisMartin BM192933Vienmotoris biplanas torpednešisMartin XT6M19301Vienmotoris biplanas torpednešisMartin PM193055Dvimotorė patrulinė skraidanti valtisMartin XP2M19311Trimotoris žvalgybinis monoplanas-torpednešisMartin P3M19319Trimotorė žvalgybinė skraidanti valtis-torpednešisMartin B-101932348Dvimotoris monoplanas bombonešisMartin M-13019343Keturmotorė keleivinė skraidanti valtis-avialainerisMartin 14619351Dvimotorio bombonešio prototipasMartin M-15619371Keturmotorė keleivinė skraidanti valtis-avialainerisMartin PBM Mariner19391 366Dvimotoris žvalgybinis monoplanas-bombonešisMartin 167 Maryland1939450Dvimotoris monoplanas-bombonešisMartin B-26 Marauder19405 288Dvimotoris monoplanas-bombonešisMartin 187 Baltimore19411 575Dvimotoris monoplanas-bombonešisMartin JRM Mars19427Keturmotorė keleivinė skraidanti valtisMartin B-29 Superfortress1944536Keturmotoris monoplanas-bombonešisMartin AM Mauler1944151Vienmotoris šturmo monoplanasMartin P4M Mercator194621Dvimotoris patrulinis monoplanasMartin 2-0-2194647Dvimotoris oro lainerisMartin XB-4819472Šešiamotoris reaktyvinio bombonešio prototipasMartin 3-0-319471Dvimotorio oro lainerio prototipasMartin P5M Marlin1948285Dvimotorė patrulinė skraidanti valtisMartin XB-5119492Reaktyvinio trimotorio bombonešio prototipasMartin 4-0-41950103Dvimotoris oro lainerisMartin B-57 Canberra1953403Dvimotoris reaktyvinis bombonešisMartin P6M SeaMaster195512Keturmotorė reaktyvinė patrulinė skraidanti valtisMartin/General Dynamics RB-57F Canberra196321Dvimotoris reaktyvinis žvalgybos lėktuvasMartin M2O-13Vienmotoris žvalgybinis biplanasMartin XO-4n.d.0Vienmotoris žvalgybinis biplanasMartin 70~2Vienmotoris pašto biplanasMartin XNBL-2n.d.0Dvimotoris biplanas bombonešis, nepastatytasMartin XLB-4n.d.0Dvimotoris biplanas bombonešis, nepastatytasMartin XB-16n.d.0Dvimotoris monolanas bombonešis, nepastatytasMartin XB-27n.d.0Dvimotoris monolanas bombonešis, nepastatytasMartin XB-33 Super Maraudern.d.0Dvimotoris monolanas bombonešis, nepastatytasMartin XB-68n.d.0Dvimotoris monolanas bombonešis, nepastatytasMartin 193n.d.0Šešiamotorė krovininė skraidanti valtis, nepastatytaMartin P7M SubMastern.d.0Keturmotorė stūmuoklinė ir dvimotorė reaktyvinė skraidanti valtis

 Lėktuvų varikliai 

 Martin 333, keturių cilindrų apverstas stūmoklinis variklis

 Raketos 

 AAM-N-4 Oriole
 ASM-N-5 Gorgon V
 MGM-1 Matador
 Mace MGM-13
 MGM-18 Lacrosse
 Bold Orion
 Titan (raketų šeima)
 SM-68 Titan
 HGM-25A Titan I
 LGM-25C Titan II
 Viking (raketa)

 Raketiniai greitintuvai 

 Keturių pakopų raketa „Vanguard“ .
 Titan II GLV
 Titan III
 Titan IIIB
 Titan IIIC
 Titan IV
 XX a. devintojo dešimtmečio viduryje, mažinant ginkluotę 54 Titan II tipo raketos buvo pervestos iš tarpkontinentinių balistinių raketų klasės į palydovų nešėjus. 50 tokių raketų buvo panaudotos iškelti palydovus, likusios – atiduotos į metalo laužą arba perduotos muziejams.

 Automobiliai 

 1928 m. Martin 100 Aerodynamic „Martin Aerodynamic- 1928“. Lane motor museum

 Išnašos 

Kategorija:JAV įmonės
Kategorija:Orlaivių gamintojai