Lietuvos ir Liuksemburgo santykiai

Lietuvos–Liuksemburgo santykiai – dvišaliai tarptautiniai santykiai tarp Lietuvos ir Liuksemburgo. Tarpukariu santykiai tarp dviejų valstybių buvo užmegzti po 1924 metų. Liuksemburgas Lietuvos nepriklausomybę pripažino 1991 m. rugpjūčio 27 d.

Diplomatiniai santykiai atkurti 1992 m. liepos 2 d. Abi šalys yra ES, NATO, eurozonos, EBPO narės. Abi šalys 2022–2024 m. laikotarpiui buvo išrinktos į Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybą.Lietuva pirmą kartą tapo Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos nare (lrt.lt)

Lietuvai atstovauja nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius, reziduojantis Briuselyje, o Liuksemburgui atstovauja nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius, reziduojantis Varšuvoje. Vilniuje ir Kaune veikia Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės garbės konsulatas, Liuksemburge – Lietuvos garbės konsulatas.

Veikia Liuksemburgo lietuvių bendruomenė (įkurta 2007 m. lapkritį), 2021 m. Liukesemburge gyveno 1167 Lietuvos piliečiai. Tuo tarpu Lietuvoje gyvenančių liuksemburgiečių bendruomenė labai maža – Lietuvoje 2022 m. pradžioje užregistruoti trys Liuksemburgo piliečiai.

Tarpparlamentinių ryšių su Belgijos Karalyste, Nyderlandų Karalyste ir Liuksemburgo Didžiąja Hercogyste grupė (dabartinis pirmininkas – Valdas Rakutis (TS-LKD))Tarpparlamentinių ryšių su Belgijos Karalyste, Nyderlandų Karalyste ir Liuksemburgo Didžiąja Hercogyste grupė (lrs.lt).

 Santykių istorija 

 Pirmieji kontaktai 
Apie 1910 m. Liuksemburge, daugiausia Eše prie Alzeto, dirbusių anglių kasyklose, metalo apdirbimo pramonėje. Lietuvių kultūrinis gyvenimas vyko vadinamojoje Café des Lithuaniens. 1910–1930 m. Eše prie Alzeto veikė Lietuvių švietimo draugija ir Amerikos lietuvių darbininkų literatūros draugijos kuopa.Liuksemburgo lietuviai – Visuotinė lietuvių enciklopedija (vle.lt)

 Santykiai 1918–1940 m. 
Manoma, kad Lietuva ir Liuksemburgas diplomatinius santykius užmezgė po 1924 m. 1934 m. buvo įkurtas Draugijos užsienio lietuviams remti skyrius, kurio vienas tikslų buvo mokyti lietuvių vaikus lietuviškai. Per pasaulinę ekonominę krizę 1929–1933 m. lietuvių skaičius Liuksemburge ėmė mažėti, o po Antrojo pasaulinio karo visai išnyko.

 Santykiai Lietuvos okupacijos metais 
Tiek Lietuva, tiek Liuksemburgas 1940 m. buvo okupuota didesnių valstybių. 1940 m. gegužės Liuksemburgą užėmė Trečiasis Reichas, birželį Lietuvą užėmė SSRS. Tačiau skirtingai nei Lietuva, Liuksemburgas po 1945 m. atgavo nepriklausomybę. Liuksemburgas nepripažino Lietuvos aneksijos de jure, tačiau laikėsi pragmatinio požiūrio de facto pripažindama Baltijos valstybių inkorporaciją.Kraujelis, R., 268 p.

1979 m. oficialiuose Vokietijos Federacinės Respublikos Bundestago dokumentuose yra nuorodų, jog Liuksemburgas buvo tarp nepripažinusių Baltijos valstybių aneksijos valstybių.

 Santykiai po 1991 m. 

Dar 1992 m. gegužės 20 d. įvyko Liuksemburgo premjero Žako Santero vizitas Lietuvoje.Užsienio valstybių pirmieji atstovai ir aukščiausiųjų asmenų bei aukščiausiųjų pareigūnų pirmieji vizitai į atkurtą Lietuvos nepriklausomą valstybę (Lietuvos Respublikos Seimas) 2017 m. spalio 26-27 d. karališkojo vizito Lietuvos prezidentės kvietimu atvyko Liuksemburgo Didysis Hercogas Henris, lydimas vicepremjero, ūkio, gynybos ir vidaus saugumo ministro Etieno Šneiderio ir Užsienio, Europos reikalų ir migracijos ministro Žanas Aselborno bei 40 verslo atstovų delegacijų.Oficialaus karališkojo vizito atvyksta Liuksemburgo Didysis Hercogas (Lietuvos Respublikos Prezidentūra) 

Tarp šalių 2004 m. pasirašyta dvišalė sutartis dėl pajamų bei kapitalo dvigubo apmokestinimo išvengimo ir mokesčių slėpimo prevencijos.Liuksemburgas | Dvišalės sutartys | Tarptautinės sutartys | Užsienio politika | Lietuvos Respublikos užsienio reikalų ministerija (urm.lt)  Liuksemburgo kariai atliko tarnybą priešakinio NATO pajėgų batalione Lietuvoje, Liuksemburgo rotacinėms pajėgoms 2014–2017 m. reguliariai dalyvaujant karinėse pratybose Lietuvoje.

Lietuvai 2004 m. įstojus į Europos Sąjungą, keli šimtai lietuvių pradėjo dirbti čia įsikūrusiose Europos įstaigose. 2007 m. lapkritį įkurta Liuksemburgo lietuvių bendruomenė. Nuo 2016 m. veikia Liuksemburgo lietuvių šeštadieninė mokykla „Avilys“. 2019 m. kovą įsteigtas Liuksemburgo lietuvių kultūros klubas.

 Švietimo, mokslo, sporto ir technologiniai mainai ir kultūrinis bendradarbiavimas 
Nuo 2006 m. Belgijos, Liuksemburgo ir Nyderlandų lietuviai rengia sporto žaidynes BeNeLux (2016 m. jose dalyvavo 650 asmenų).

2022 m. tiek Kaunas, tiek Ešas prie Alzeto buvo paskelbti Europos kultūros sostinėmis.

Lietuvos ir Liuksemburgo vyrų futbolo rinktinės iki 2021 m. gruodžio yra tarpusavyje sužaidusios ketverias rungtynes.

 Ekonominiai santykiai 
2020 m. duomenimis, prekybos apyvarta tarp Lietuvos ir Liuksemburgo siekė 34,8 mln. eurų, o Liuksemburgas buvo 65-a pagal prekybos apimtis Lietuvos prekybos partneris.

Prekybos balanse vyrauja importas iš Liuksemburgo į Lietuvą.

 Eksportas sudaro 11,9 mln. eurų; Liuksemburgas yra 75-as pagal prekybos apimtis eksporto partneris.
 Importas sudaro 22,9 mln. eurų; Liuksemburgas yra 50-as pagal prekybos apimtis importo partneris. Daugiausiai importuojamos prekės: dirbiniai iš geležies ir plieno (24%); mašinos ir mechaniniai įrenginiai (14%), kaučiukas ir jo dirbiniai (11%); plastikai ir jų dirbiniai (8%); antžeminio transporto priemonės, jų dalys ir reikmenys (7,5%); geležis ir plienas (6%); baldai, patalynės reikmenys, čiužiniai (5,5%).

Pagal tiesioginių užsienio investicijų Lietuvoje dydį Liuksemburgas yra šeštas (investicijos siekia 1,18 mlrd. eurų). Savo ruožtu Lietuvos tiesioginių investicijų dydis Liuksemburge 2020 m. buvo 26,22 mln. eurų (14-a vieta pagal apimtį).

Pilietiniai mainai
 Metai  2016Migracijos metraštis 2015 , Migracijos departamentas prie VRM  2020Migracijos metraštis 2019 , Migracijos departamentas prie VRM  2021Migracijos metraštis 2020 , Migracijos departamentas prie VRM  2022Migracijos metraštis 2021 , Migracijos departamentas prie VRM Liuksemburgo piliečių skaičius Lietuvoje 1  1  3  3

 Metai  2016  2019  2020  2021 Lietuvos piliečių skaičius Liuksemburge 747  934  1103  1167

 Pasiuntinių ir ambasadorių sąrašas 

 Pasiuntiniai Lietuvai 
Sąrašas nėra baigtinis
 2008–2011 m. – Ronaldo Dofing
 2013–2016 m. – Georges Faber
 2016–2019 m. – Conrad A. Bruch (rezidavo Varšuvoje)
 nuo 2021 m. – Paul Schmit (reziduoja Varšuvoje)

 Pasiuntiniai Liuksemburgui 
 1931–1940 m. – Petras Klimas, nepaprastasis pasiuntinys ir įgaliotasis ministras (rezidavo Paryžiuje)
 1992–1994 m. – Pranas Kūris (rezidavo Briuselyje)
 1995–1998 m. – Dalius Čekuolis (rezidavo Briuselyje)
 2002–2006 m. – Audrius Navikas (rezidavo Briuselyje)
 2006 m. – Irena Skullerud, laikinoji reikalų patikėtinė (rezidavo Briuselyje)
 2006–2011 m. – Nijolė Žambaitė, ambasadorė (rezidavo Briuselyje)
 2011–2013 m. – Danguolė Vinciūnienė, patarėja (rezidavo Briuselyje)
 2013–2018 m. – Gediminas Varvuolis (rezidavo Briuselyje)
 nuo 2018 m. rugsėjo mėn. – Rita Kazragienė (reziduoja Briuselyje)

 Šaltiniai 

 Literatūra 


 Nuorodos 
 Liuksemburgas | Dvišaliai ekonominiai ryšiai su užsienio šalimis | Prekybiniai ekonominiai santykiai | Ekonominė diplomatija | Lietuvos Respublikos užsienio reikalų ministerija (urm.lt) 
 Liuksemburgas | Dvišalis bendradarbiavimas | Lietuva regione ir pasaulyje | Užsienio politika | Lietuvos Respublikos užsienio reikalų ministerija (urm.lt) 
 Liuksemburgo santykiai su Lietuva – Visuotinė lietuvių enciklopedija (vle.lt)

Kategorija:Lietuvos diplomatiniai santykiai
Kategorija:Liuksemburgas