Spelta

SpeltaAr vartotinas kviečių rūšies pavadinimas „spelta“? , VLKK konsultacijų bankasDĖL GRŪDINIŲ AUGALŲ IR IŠ JŲ GAMINAMŲ MAISTO PRODUKTŲ LIETUVIŠKŲ PAVADINIMŲ , VLKK (Triticum spelta, sin. Triticum aestivum subsp. speltaTriticum spelta L., Tropicos) – miglinių šeimos augalų rūšis, grūdinė kultūra.

Spelta greičiausiai atsirado susikryžminus dvigrūdžiams kviečiams (Triticum dicoccum) ir laukinei Aegilops tauschii rūšiai arba paprastajam kviečiui (Triticum aestivum). Gali būti, kad daug vėliau Europoje atsiradę speltos kviečiai patyrė antrinę hibridizaciją su Triticum aestivum.Blatter, R. H.; Jacomet, S.; Schlumbaum, A. About the Origin of European Spelt (Triticum spelta L.): Allelic Differentiation of the HMW Glutenin B1-1 and A1-2 Subunit Genes // Theoretical and Applied Genetics: journal. – 2004. – January (vol. 108, no. 2). – p. 360–367.

Spelta maistui pradėta naudoti jau bronzos amžiuje – archeologinių raidinių, liudijančių šių grūdų naudojimą, aptinkama nuo V tūkstantmečio pr. m. e. (Užkaukazėje ir Juodosios jūros pakrantėse).Cubadda, Raimondo; Marconi, Emanuele (2002). Spelt Wheat in Pseudocereals and Less Common Cereals: Grain Properties and Utilization Potential (eds. Belton, Peter S.; Taylor, John R.N.) Vėliau speltos grūdai plačiai auginti Europoje. Geležies amžiaus laikotarpiu tai buvo viena pagrindinių maistinių kultūrų Vakarų Europoje.Bakels, Corrie C. (Dec 2005), "Crops produced in the southern Netherlands and northern France during the early medieval period: a comparison, " Vegetation History and Archaeobotany, pp. 394–399 XIX–XX a. speltą išstūmė paprastieji kviečiai. Dabar šis augalas daugiau auginamas organiniuose ūkiuose.

Dabar speltos grūdai ir jų miltai vartojami įvairiems kepiniams (duonai, bandelėms, pyragams), košėms, makaronams. Speltos kviečių grūdų cheminė sudėtis skiriasi nuo paprastųjų kviečių. Jų grūduose randama 61 proc. angliavandenių, 16–17 proc. baltymų, 2 proc. riebalų, mineralinių medžiagų, vitaminų, geresnis glitimas, chemine sudėtimi jie artimi kietiesiems kviečiams. Miltai turi savitą pikantišką riešutų skonį.Speltos savybės 

 Etimologija 
Žodis spèlta per aplinkines kalbas (, , , ) kilęs iš viduramžių . Romėnai šį žodį I tūkstantmečio pradžioje bus gavę iš germanų, greičiausiai svebų *speltö (tuo metu šie javai auginti dabartinės pietų Vokietijos teritorijoje). Žodis kildinamas iš  ‘skilti, skirtis’ (plg. sen. vok. aukšt. spalden ‘skelti’, sen.  ‘lenta’,  ‘atplaiša, karna’,  ‘rašymo lenta’ ir kt.), todėl, kad šio javo grūdus reikia iškulti („atskirti’) iš varpų (arba kad speltos grūdai su ryškia linija, atrodo, tarsi perskelti). Vėliau iš lotynų kalbos šis žodis vėl grįžo atgal į germanų kalbas.

 Šaltiniai 

Kategorija:Grūdiniai augalai
Kategorija:Migliniai