Alytaus apskritis (1915–1950)

Alytaus apskritis – Lietuvos Respublikos administracinis vienetas, egzistavęs 1915–1950 m. 

 Istorija 

Apskritį 1915 m. rugsėjį sudarė vokiečių okupacinė valdžia (), čia įsikūrė apskrities viršininko () įstaiga ir žandarmerijos nuovada. 1915–1916 m. ji priklausė Oberosto Suvalkų sričiai, 1916–1917 m. Vilniaus-Suvalkų sričiai, 1917–1918 m. Lietuvos sričiai. 1917 m. prijungta Merkinės apskritis. Vokiečių valdžia išsilaikė iki 1918 m. spalio. 

1919 m. įstatymu Lietuvoje įkurtos naujos apskritys, į Alytaus apskritį įėjo 22 valsčiai. 1920–1939 m. pietrytinę apskrities dalį buvo okupavusi Lenkija, ji grąžinta Lietuvai 1939 ir 1940 m. Toje dalyje 1941 m. sausio 15 d. atkurti Druskininkų, Marcinkonių ir Rudnios valsčiai, perduoti iš Gudijos TSR Pariečės rajono ir Rodūnios rajono žemių. 

1941–1942 m. Alytaus apskritis įėjo į Ostlando Lietuvos generalinės apygardos Vilniaus krašto apygardą, čia buvo 12 valsčių. 1942–1944 m. priklausė Kauno krašto apygardai. 

1945 m. Lietuvoje vėl įkurta 41 apskritis, tarp jų ir Alytaus. 1946 m. Birštono, Jiezno ir Stakliškių valsčiai perduoti naujai Prienų apskričiai, o Druskininkų, Marcinkonių, Merkinės, Rudnios ir Varėnos valsčiai – Varėnos apskričiai. 1950 m. birželio 20 d. apskritis per administracinę reformą apskritis pertvarkyta į Alytaus rajoną (23 apylinkės), dalis teritorijos atiteko Daugų rajonui (14 apylinkių), Jiezno rajonui (6 apylinkės), Lazdijų rajonui (8 apylinkės), Simno rajonui (16 apylinkių) ir Veisiejų rajonui (2 apylinkės).

1995 m. apskritis buvo atkurta su kita teritorija kaip Alytaus apskritis.

|-
| 1919 m. || || || 26 valsčiai: Alytaus valsčius, Alovės valsčius, Antnemunio valsčius, Birštono valsčius, Butrimonių valsčius, Daugų valsčius, Druskininkų valsčius, Jiezno valsčius, Kabelių valsčius, Krokialaukio valsčius, Liškiavos valsčius, Marcinkonių valsčius, Merkinės valsčius, Metelių valsčius, Miroslavo valsčius, Nemajūnų valsčius, Nemunaičio valsčius, Perlojos valsčius, Pivašiūnų valsčius, Punios valsčius, Rudnios valsčius, Seirijų valsčius, Simno valsčius, Stakliškių valsčius, Ūdrijos valsčius, Varėnos valsčius ||
 1 miestas: Alytus
 13 miestelių: Birštonas, Butrimonys, Daugai, Druskininkai, Krokialaukis, Marcinkonys, Merkinė, Nemunaitis, Rudnia, Seirijai, Simnas, Stakliškės, Varėna
|-
| 1923-09  || 2849 || 109 678 || 20 valsčių: Alytaus valsčius, Antnemunio valsčius, Alovės valsčius, Butrimonių valsčius, Daugų valsčius, Jiezno valsčius, Krokialaukio valsčius, Liškiavos valsčius, Merkinės valsčius, Miroslavo valsčius, Metelių valsčius, Nemunaičio valsčius, Nedzingės valsčius, Nemajūnų valsčius, Pivašiūnų valsčius, Seirijų valsčius, Stakliškių valsčius, Simno valsčius, Ūdrijos valsčius, Varėnos valsčius, 1 miestas: Alytus || 1078 gyvenvietės: 1 miestas (Alytus), 15 miestelių, 658 kaimai, 6 bažnytkaimiai, 159 dvarai ir palivarkai, 208 vienkiemiai, 31 kita gyvenvietė
|-
| 1930 m. || 2828 || 124 147 || ||
|-
| 1932 m. || 1903 || 108 618 || 18 valsčių ir 192 seniūnijos 
|-
| 1939 m. || || 152 726 || 13 valsčių ||
 1 miestas
|-
| 1940 m. || || || 12 valsčių: Alytaus valsčius, Alovės valsčius, Birštono valsčius, Butrimonių valsčius, Daugų valsčius, Jėzno valsčius, Merkinės valsčius, Miroslavo valsčius, Seirijų valsčius, Simno valsčius, Stakliškių valsčius, Varėnos valsčius
|-
| 1942 m. || || 116 900 || ||
|-
| 1944 m. || 1747 || || 12 valsčių ||
|-
| 1949-01-01  || 1737 || || 8 valsčiai ir 69 apylinkės  ||
 1 miestas
|-
| 1950-01-19 || || || 69 apylinkės  ||
|}

 Valsčiai 

Apskrityje 1919–1950 m. buvo šie valsčiai:

 Valsčius  Laikotarpis  Centras Alytaus valsčius  1919–1950  Alytus Alovės valsčius  1919–1950  Alovė Antnemunio valsčius  1919–1933  Rumbonys, Dubėnai Birštono valsčius  1919–1924, 1933–1946  Birštonas Butrimonių valsčius  1919–1950  Butrimonys Daugų valsčius  1919–1950  Daugai Druskininkų valsčius  1919, 1941–1946  Druskininkai Jiezno valsčius  1919–1946  Jieznas Kabelių valsčius  1919  Kabeliai Krokialaukio valsčius  1919–1933, 1947–1950  Krokialaukis Liškiavos valsčius  1919–1933  Liškiava Marcinkonių valsčius  1919, 1941–1946  Marcinkonys Merkinės valsčius  1919–1946  Merkinė Metelių valsčius  1919–1933  Meteliai Miroslavo valsčius  1919–1947  Miroslavas Nedingės valsčius  1924–1933  Nedingė Nemajūnų valsčius  1919–1933  Nemajūnai Nemunaičio valsčius  1919–1931  Nemunaitis Perlojos valsčius  1919  Perloja Pivašiūnų valsčius  1919–1933  Pivašiūnai Punios valsčius  1919  Punia Rudnios valsčius  1919, 1941–1946  Rudnia Seirijų valsčius  1919–1950  Seirijai Simno valsčius  1919–1950  Simnas Stakliškių valsčius  1919–1946  Stakliškės Ūdrijos valsčius  1919–1939  Ūdrija Varėnos valsčius  1919–1946  Varėna

 Tautinė sudėtis 

Pagal 1923 m. surašymo duomenis apskrityje gyveno 109 678 žmonės, kurių tautinė sudėtis buvo pasiskirsčiusi taip:1923 m. surašymo duomenys 

 Lietuviai – 87,2 % (95 648);
 Žydai – 7,04 % (7 729);
 Lenkai – 3,62 % (3 974);
 Rusai – 0,69 % (757);
 Vokiečiai – 0,38 % (419);
 Baltarusiai – 0,17 % (190);
 Kiti – 0,87 % (961).

 Viršininkai 
 Stasys Čiurlionis, 1918–1919 m.
 Vaclovas Runta, 1922–1927 m.
 Petras Aravičius, 1927–1929 m.
 Bronius Stosiūnas, 1937–1940 m.

 Literatūra 




 Šaltiniai 

Kategorija:Alytaus apskrities istorija
Kategorija:Tarpukario Lietuvos apskritys