Gediminas Šmitas

Juozas Gediminas Šmitas (1927 m. sausio 1 d. Akmenynuose, Kalvarijos valsčiuje – 2023 m. vasario 23 d. Kaune)Irena Vanagienė. Juozas Gediminas Šmitas. Visuotinė lietuvių enciklopedija. 2018-09-24. Nuoroda tikrinta 2023-02-28.Mirė buvęs Kauno valstybinio muzikinio teatro solistas Juozas Gediminas Šmitas. LRT. 2023-02-24. Nuoroda tikrinta 2023-02-28. – Lietuvos operos dainininkas, Kauno valstybinio muzikinio teatro solistas, baritonas, pedagogas.Irena Vanagienė, „Šmitas Juozas Gediminas“, Muzikos Enciklopedija, O-Ž, Lietuvos Muzikos ir Teatro akademija, Mokslo ir Enciklopedijos leidimo institutas, Spindulio spaustuvė, 2007 m., p. 456

 Biografija 
Gediminas Šmitas gimė pasiturinčių ūkininkų Stasio ir Eugenijos Šmitų šeimoje. Abu tėvai ir dvi sesės turėjo gražius balsus. Gediminas Šmitas mokėsi Kalvarijos ir Marijampolės gimnazijose, kur noriai dalyvavo mokykliniuose choruose, vaidinimuose. Dar Akmenynuose Kalvarijos vargonininkas ir muzikos mokytojas J. Stasiukynas pastebėjo jaunuolio muzikalumą, gražų plataus diapazono balsą ir skyrė daug dėmesio jo lavinimui. Padėjo pasirengti ir skatino dalyvauti jaunųjų vokalistų konkursuose – apžiūrose, kuriose Gediminui Šmitui sekėse gerai.Valerijonas Indrikonis, „Gyvenimo kelias: Šimtas vaidmenų operose, operetėse, miuzikluose“, Muzikos barai, 1996, N. 23-24 (208–209), p. 16-17 Mariampolėje vystyti jo muzikinius gabumus padėjo kitas muzikos entuziastas, muzikos mokytojas J Kamaitis. Karas nubloškė Šmitų šeimą į Vokietiją, Alenšteino (dabar Olštyno, Lenkijoje) miestą.Alina Ramanauskienė, „Teatro patriarcho jubiliejinė žiema“, Kauno diena, 2006-12-30, 15 pGiedrius Prunskus, „Gyvenimas, paskirtas dainavimui“, Muzikos barai, 2006, N. 11-12, p. 28-29. Šeimai grįžus iš Vokietijos, Gediminas Šmitas 1946 m. įstojo į konservatoriją Kaune, kuriai 1949 m. persikėlus į Vilnių toliau tęsė mokslus sostinėje. Tėvai buvo ištremti į Sibirą, tad ne tik kad nebuvo iš ko tikėtis pagalbos, bet iš skurdžios studentiškos stipendijos dar teko padėti ir jiems. Besimokydamas Kaune susipažįsta su savo kraštiete Marija Žilionyte ir netrukus, 1949 m. jiems gimė dukra Jūratė. 1951 m. baigė Lietuvos konservatorijos Juozo Babravičiaus klasę. 1951 m. pradėjo dirbti Kauno muzikiniame teatre, kuriame dirbo solistu iki 1990 m.Irena Vanagienė, „Juozas Gediminas Šmitas“, Visuotinė lietuvių enciklopedija, www.vle.lt Daina Klimauskaitė, „Paieška ir įkvėpimas“, Tarybų Lietuva (), 1977-04-27, N. 98V Ruminavičiūtė, „Populiarus dainininkas“, Kauno tiesa, 1965-06-20Aušra Žukauskaitė, „Seniau Žmonės mylėjo artistus, dabar – prekybininkus“, Lietuvos aidas, 1992-01-22Vytautas Mažeika, „Neblėstantis kūrybingumas“, „Vakarinės naujienos“, 1987-01-21Daina Klimauskaitė, „Rigoletas, Figaro ir dešimtys kitų herojų“, Kauno tiesa, 1987-01-11, N. 2 (1013)Vituolis Joneliūnas, „Trys dešimtmečiai vienoje scenoje“, Vakarinės naujienos, 1981-12-09, N 281Alina Ramanauskienė, „Brangiausia – artisto ir publikos jungtis“, Kauno diena, 1996-12-31, N. 805 (13027)Vytautas Mažeika, „Atkaklumas“, Vakarinės naujienos, 1977-01-15, p.4Daina Klimauskaitė, „Žvilgsnis į solisto laboratoriją“, Kauno tiesa, 1977-01-16Giedrius Prunskus, „Devynios dešimtys metų, devynios dešimtys vaidmenų“, Kauno diena, 2017-01-23Daina Klimauskaitė, „Sukakčių pūgos“, Kauno diena, 2002-01-05, 13 p„Šmitas Juozas Gediminas“, Kas yra kas Lietuvoje 1997/1998, Kauno valstybinio muzikinio teatro archyvas, segtuvas „Šmitas Gediminas“Vytautas Mažeika, „Dainininkų šeima“, Teatras, 1973 m., Nr. 2, 22 p. Kauno valstybinio muzikinio teatro archyvas, segtuvas „Marija Žilionytė“ 

 Vaidmenys 
Jaunajam solistui teko pradėti savo muzikinę karjerą nuo jam nepažįstamo žanro – operetės. Kauno muzikiniame teatre debiutavo greitai parengtu Nazonės vaidmeniu Karlo Miliokerio eperetėje „Gasparonė“. Nors debiutas buvo įvertintas teigiamai, pačiam solistui vaidmuo pasitenkinimo nesuteikė. Vienu metu su Gediminu Šmitu į Kauno muzikinį teatrą atėjo stipri menininkų grupė, prisidėjusi prie muzikinio teatro formavimosi: dirigentas Juozas Indra, režisierė Regina Senkutė, kiek vėliau Rostislavas Andrejevas. Pradėjus darbą Kauno muzikiniame teatre, pastarajame operos statomos nebuvo. Kartu su minėtais kolegomis Gediminas Šmitas vyko pas tuometinį kultūros ministrą Juozą Banaitį ir gavo leidimą įtraukti į teatro repertuarą ir operų pastatymus.Enrika Striogaitė, „Laimingo gyvenimo formulė pagal A. Ragauskaitę: nevalia gręžiotis atgal“, Kauno diena, 2012 gegužės 15

1951 m. gruodžio 31 d. tearo rampos šviesą išvydo Džiuzepės Verdžio opera „Rigoletas“, kurioje Gediminas Šmitas atliko pagrindinę Rigoleto partiją. Per savo darbo laiką teatre, solistas sukūrė apie 60 vaidmenų operose, tame tarpe tokius vaidmenis kaip: Rigoletas, Žermonas,Aloyzas Domeika, 100-tasis spektaklis, Kauno tiesa, 1960-02-09, N. 33, Kauno valstybinio muzikinio teatro archyvas, segtuvas „Stasys Gedvilas“ Bokanegra„Simonas Bokanegra“: trijų veiksmų, 5 paveikslų opera. Kauno valstybinis muzikinis teatras: [programa ir trumpas turinys]. Vilnius, 1961. [4 p.]. Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka. LTMK muziejaus fondai.   Džiuzepės Verdžio operose „Rigoletas“, „Traviata“ ir Simonas Bokanegra, Zurga Žoržo Bize operoje „Perlų žvejai“, ValentinasDaina Klimauskaitė, „Vėl po 30-ties metų“, Kauno diena, 1994 m. rugsėjo 15 d., 5 p., Kauno valstybinio muzikinio teatro archyvas, Segtuvas: „Genovaitė Gontytė“ Šarlio Guno operoje „Faustas“, Tonijus Rudžero Leonkavalio operoje „Pajacai“, Eženo d´Albero () „Slėnis“, Anicokas Vitolio Baumilo „Paskenduolė“,A Macijauskienė, „Paskenduolė“, Kauno tiesa, 1958-10-24, Kauno valstybinio muzikinio teatro archyvas, Segtuvas: „Genovaitė Gontytė“ Anundis Algimanto Bražinsko miuzikle Pagramančio šnekučiai, „Pagramančio šnekučiai“, Programa, „Giedros spaustuvė“, KVMT archyvas, Segtuvas „Pagramančio šnekučiai“ Skikis ir Konsulas Džiakomo Pučinio „Džanis Skikis“ ir „Madam Baterflai“ ir kt.„Gedimino Šmito vaidmenų sąrašas“, Kauno valstybinio muzikinio teatro archyvas, Roberto Planketo „Kornevilio varpai“Vytautas Mažeika, "Vaisingas kūrybinis bendradarbiavimas", Teatras, 1975, N. 4, p. 37-39 (KVMT archyvas, Segtuvas "Vitoldas Christauskas"). Rigoletas ir Figaras dainuoti po 25, o Žermonas 33 sezonus. Žermono vaidmuo priskirtinas prie įsimintiniausiį Gedimino Šmito darbų.

Nors opera ir mėgstamiausias Gedimino Šmito muzikos žanras, tačiau dainininkas sėkmingai sukūrė virš šešiasdešimt vaidmenų operetėse ir miuzikluose. Didžiausią pasisekimą sulaukė jo sukurti Stepanas – Josifo Kovnerio eperetėje „Akulina“, apdovanotas II Pabaltijo teatrų festivalyje; Gricijonas – Boriso Aleksandrovo „Vestuvės Malinovkoje“, Janko – Ferenco Farkašo – „Erelio plunksnos“, Don Pomponnijus – Franko Zupė „Dona Žuanita“,„Dona Žuanita“, Franz von Suppé 3 veiksmų operetė, programa, Kauno valstybinis muzikinis teatras, 1970 m. spalio 4 d.; KMVT archyvas, Segtuvas „Spektakliai: „Dona Žuanita““ Jozefas – Johano Štrauso „Vienos kraujas“, Don Žuanas – Benjamino Gorbulskio „Don žuanas, arba Meilė geometrijai“, Daktaras Karaliaus ložėje,„Karaliaus ložė“, programa. Kauno valstybinis muzikinis teatras, 1971 m. (KVMT archyvas, Segtuvas „Karaliaus ložė“Aramo Doluchaniano operetėje Grožio konkursasOperetės „Grožio konkursas“, Programa, Kauno Valstybinio Muzikinio teatro archyvas, byla „Spektakliai“, skyrius „Grožio konkursas,1969 m.“ ir kiti.

 Pedagoginė veikla 
1965 m. Gediminas Šmitas pradėjo dėstyti dainavimą Kauno Juozo Gruodžio aukštesniojoje muzikos mokykloje. Nuo 1980 m. iki 1986 m. buvo dainavimo skyriaus vedėjas, metodinės komisijos pirmininkas. Mokykloje dirbo iki 1990 m. 1989 m. buvo pakviestas dėstyti dainavimo specialybę Lietuvos muzikos akademijos Kauno fakultetą. Nuo 1990 iki 2001 m. užėmė dainavimo katedros vedėjo pareigas. 1992 m. Gediminui Šmitui suteiktas docento vardas. Lietuvos muzikos ir teatro akademijos Kauno fakultete dirbo iki 2006 m.

Mokiniai: T Macelytė, G Bigenytė, K Jakštas, V Kriščiūnas, K Marčiulionis, A Kozlovskis, O Skučas, V Vyšniauskas, Giedrius Prunskus, A Raulinavičius, S Burneikis, G Dorondovas.

 Kita veikla 
Gediminas Šmitas dalyvavo gastrolėse su spektakliais ir koncertais Maskvoje, Sankt Peterburge, Minske, Taline, Kaliningrade, Nordhauzene (Vokietija). Valstybiniame operos ir baleto teatre buvo kviečiamas dainuoti Rigoletą, Žermoną, Figarą. Koncertų repertuare šalia klasikos skambėjo lietuvių kompozitorių – Vytauto Blūšiaus, Juozo Indros, Nikodemo Martinonio, Juozo Tallat-Kelpšos, Stasio Šimkaus ir kt. kūriniai

Gediminas Šmitas buvo režisieriaus asistentu devyniuose spektaklių pastatymuose.Operetės „Grožio konkursas“ programa, Kauno Valstybinio Muzikinio teatro archyvas, byla „Spektakliai“, skyrius „Grožio konkursas,1969 m.“ Parašė ir skaitė pranešimus „Dainavimas ir jo atsiradimo šaknys“, „Balsas ir jo higiena“, „Kas yra operetė“, „Kompozitorius Juozas Indra“, „Florencija iki XIV–XV šimtmečio“, „Kauno muzikinis gyvenimas“.

Lietuvos teatro sąjungos, Lietuvos muzikų draugijos ir Kauno muzikinio teatro meno tarybos narys. 1988–1989 m. Kauno muzikinio teatro režisūrinės valdybos pirmininkas

 Apdovanojimai 
 1966 m. Lietuvos SSR nusipelnęs artistasAtmintinė, Kauno valstybinio muzikinio teatro archyvas, segtuvas „Šmitas Gediminas“
 1987 m. už ilgametį vaisingą darbą ir aktyvų dalyvavimą visuomeniniame gyvenime suteiktas Lietuvos SSR liaudies artisto vardas„LTSR Aukščiausios Tarybos Prezidiumo įsakas“, Kauno tiesa, 1987-01-05, Kauno valstybinio muzikinio teatro archyvas, segtuvas „Šmitas Gediminas“
 2002 m. už nuopelnus lietuvių kultūrai Gediminas Šmitas apdovanotas Gedimino ordino Riterio kryžiumi

 Šaltiniai 

Kategorija:Lietuvos operos dainininkai
Kategorija:Lietuvos kultūros veikėjai
Kategorija:Baritonai
Kategorija:Lietuvos muzikos pedagogai