Belgijos ir Lietuvos santykiai

Belgijos ir Lietuvos santykiai – dvišaliai tarptautiniai santykiai tarp Belgijos ir Lietuvos.

Moderni Belgija susikūrė 1831 m., po pavykusios revoliucijos atsiskyrusi nuo Jungtinės Nyderlandų Karalystės. Tais pačiais metais visoje Lietuvoje vyko sukilimas prieš Rusijos imperiją, kurį buvo paskatinę būtent įvykiai Belgijoje. Vis dėlto iki 1918 m. tarp Lietuvos ir Belgijos kontaktai buvo gan sporadiški.

Tarpukariu Lietuvos nepriklausomybę de jure pripažino 1922 m. gruodžio 27 d., o po Nepriklausomybės atkūrimo diplomatiniai santykiai atkurti 1991 m. rugsėjo 5 d.

Abi šalys yra ES, eurozonos, NATO, EBPO, kitų tarptautinių organizacijų narės. Bendradarbiaujama ir tarpparlamentiniu lygmeniu. Baltijos Asamblėja, kuriai priklauso Lietuva, bendradarbiauja su Beniliukso tarpparlamentine konsultacine taryba.

Lietuvai Belgijoje atstovauja nepaprastoji ir įgaliotoji ambasadorė, reziduojanti Briuselyje, ir garbės konsulai Gente (Rytų ir Vakarų Flandrijos provincijoms), Antverpene (Flandrijai) ir Šarlerua (Valonijai). Belgijai Lietuvoje atstovauja ambasadorius, reziduojantis Varšuvoje, ir garbės konsulas Vilniuje. Vilniuje taip pat veikia Flandrijos investicijų ir prekybos skyrius.

Nuo 1947 m. veikia Belgijos lietuvių bendruomenė.

Lietuvoje 2022 m. pradžioje gyveno 111 Belgijos piliečiai, Belgjoje — 2829 Lietuvos piliečiai.

Lietuva savo šalies ambasadą yra atidariusi Briuselyje (dabartinė ambasadorė – Rita Kazragienė), tuo tarpu Belgiją Lietuvai atstovauja ambasada Varšuvoje, Lenkijoje (dabartinis ambasadorius – Luc Frans Jacobs). Vilniuje veikia Belgijos Karalystės garbės konsulatas.

Tarpparlamentinių ryšių su Belgijos Karalyste, Nyderlandų Karalyste ir Liuksemburgo Didžiąja Hercogyste grupė (dabartinis pirmininkas – Valdas Rakutis (TS-LKD)).Tarpparlamentinių ryšių su Belgijos Karalyste, Nyderlandų Karalyste ir Liuksemburgo Didžiąja Hercogyste grupė (lrs.lt)

 Santykių istorija 

 Ryšiai iki 1918 metų 
XIV a. pab.– XV a. pr. Vykusių kryžiaus žygių prieš Lietuvą metu dalyvavo riteriai iš Brabanto ir kitų sričių. 1413–1414 m. flamandų keliautojas ir diplomatas Žilberas de Lanua lankėsi Lietuvoje, kur pirmasis aprašė Vilniaus, Kauno ir Trakų pilis. Hanzos sąjungos dėka buvo vystomi ekonominiai santykiai tarp sąjungai priklausančių Lietuvos ir Belgijos miestų.

sukilimo prieš Rusijos imperiją viena iš priežasčių buvo ketinimas panaudoti Lenkijos kariuomenę įsiveržimui į Belgiją ir Prancūziją malšinti ten bręstančių revoliucijų. Netrukus sukilimas persimetė į Lietuvą ir tapo vienu iš dviejų didžiųjų sukilimų prieš Rusijos imperiją XIX amžiuje.

 Santykiai 1918–1940 m. 
1921 m. Briuselio konferencijoje vyko derybos tarp Lietuvos ir Lenkijos dėl Vilniaus krašto. 1922 m. gruodžio 27 d. Belgija pripažino Lietuvą de jure. Lietuvos pasiuntinys Prancūzijai buvo kartu ir pasiuntinys Belgijai. Vėliau šalys pasirašė keletą dvišalių sutarčių ir ėmė vystyti glaudžius ekonominius ryšius. 1927 m. gegužės 17 d. buvo pasirašyta nusikaltėlių išdavimo konvencija. 1928 m. rugpjūčio 16 d. su Belgijos ir Liuksemburgo ekonominiu susivienijimu pasirašyta laikinoji prekybos sutartis. Šia sutartimi vienos šalies piliečiams kitos susitariančios šalies teritorijoje buvo taikomas didžiausio palankumo principas prekyboje, pramonėje ir laivininkystėje, t. p. įsigyjant kilnojamąjį bei nekilnojamąjį turtą ir juo disponuojant. 1930 m. rugsėjo 24 dieną pasirašyta taikomoji ir arbitražo, o 1930 m. gruodžio 12 dieną – sutartis dėl komercinių ir civilinių bylų procedūros. 1931 m. liepos mėnesį susitarta dėl prekių ženklų apsaugos. 1940 metais Belgijos verslo atstovų investicijos Lietuvoje siekė 20 mln. litų sudarė didelę dalį Lietuvos akcinių bendrovių kapitalo. Kauno savivaldybė buvo sudariusi sutarį su Belgijos įmone dėl elektros energijos tiekimo. 1933 m. Kauno gyventojai surengė streiką prieš šią Belgijos kompaniją dėl per aukštų kainų.Sėkmingiausias tarpukario streikas monopolistus išgąsdintų ir šiandien (lrt.lt)Prekybos apyvarta tarp Belgijos ir Lietuvos 1937 m. sudarė 24,5 mln. litų ir pagal eksportą Belgija buvo šešta pagal dydį partnerė, pagal importą – ketvirta. Belgija importavo iš Lietuvos daugiausia arklius, eksportavo mineralines trąšas.

 Santykiai Lietuvos okupacijos metais 
1946 m. ir 1975 m. Belgijos vyriausybė oficialiai pareiškė, kad nepripažįsta Lietuvos aneksijos de jure. 1944 m. iš reokupuotos Lietuvos pasitraukę lietuviai pabėgėliai kurį laiką daugiausiai dirbo anglies kasyklose Limburgo ir Lježo provincijose. Sparčiai išaugo iki tol negausi buvusi lietuvių bendruomenė. Belgijos lietuvių bendruomenė įkurta 1947 m. gruodžio 26 d. Lježe, kunigo Jono Danausko ir Juozo Lanskoronskio iniciatyva.

 Santykiai po 1990 m. 
Po 1990 m. kovo 11 dienos Belgijos užsienio reikalų ministras pabrėžė, kad teisiniu požiūriu antrą kartą pripažinti Lietuvos nereikia.Belgija | Dvišalis bendradarbiavimas | Lietuva regione ir pasaulyje | Užsienio politika | Lietuvos Respublikos užsienio reikalų ministerija (urm.lt)  Vis dėlto 1991 m. rugpjūčio 27 d. gautas oficialus pripažinimo raštas, o 1991 m. rugsėjo 5 d. atkurti diplomatiniai santykiai.

Nuo 2006 metų Belgijos iniciatyva intensyviau bendradabiauja Baltijos šalių (Lietuvos, Latvijos, Estijos) ir Beniliukso valstybių vyriausybės, kasmet susitinka šalių užsienio reikalų ministrai.

Pasirašytos šios dvišalės sutartys: Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Flandrijos Vyriausybės bendradarbiavimo sutartis (1996 m.), Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Belgijos Karalystės Vyriausybės sutartis dėl pajamų d vigubo apmokestinimo ir fiskalinių pažeidimų išvengimo (1998 m.), Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Belgijos prancūzų bendruomenės bei Valonijos regiono bendradarbiavimo susitarimas (2002 m.), Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Belgijos Karalystės Vyriausybės susitarimas dėl policijų bendradarbiavimo (2003 m.)| Dvišalės sutartys | Tarptautinės sutartys | Užsienio politika | Lietuvos Respublikos užsienio reikalų ministerija (urm.lt)

Būta kelių aukščiausio lygio vizitų tarp Lietuvos ir Belgijos valstybės vadovų. 2006 m. Lietuvoje lankėsi Belgijos karalius Albertas II ir karalienė Paola. Kito karališkojo vizito Lietuvoje tikimasi sulaukti 2022 m. Su darbo vizitu Belgijoje yra lankęsi Lietuvos prezidentai Rolandas Paksas, Valdas Adamkus ir Dalia Grybauskaitė.

 Švietimo, mokslo, sporto ir technologiniai mainai ir kultūrinis bendradarbiavimas 
Lietuvos ir Belgijos vyrų futbolo rinktinės iki 2021 m. gruodžio yra sužaidusios dvi rungtynes, kurių abi pasibaigė lygiosiomis. Lietuvos krepšinio vyrų rinktinė yra sužaidusi bent vienas rungtynes su Belgijos komanda. Paskutines – 2021 m. rugsėjo 12 dieną.

Pasirašyta dvišalių mainų tarp Lietuvos ir Belgijos universitetų ir kolegijų. Lietuvos piliečiai kaip ES piliečiai turi galimybę įsidarbinti Briuselyje įsikūrusiose Europos Sąjungos struktūrose, jose stažuotis.

 Ekonominiai santykiai 
2020 m. duomenimis, prekybos apyvarta tarp Lietuvos ir Belgijos siekė 1,32 mlrd. eurų, o Belgija buvo 15-ta pagal dydį Lietuvos prekybos partnerė.

Prekybos balanse vyrauja importas iš Belgijos į Lietuvą.

 Eksportas sudaro 611 mln. eurų; o Belgija yra 16-as pagal dydį eksporto partneris.
 Importas sudaro 721 mln. eurų; Belgija yra 14-as pagal dydį importo partneris. Daugiausiai importuojama antžeminio transporto priemonių, jų dalių bei reikmenų, organinių chemijos produktų, plastikų ir jų dirbinių, mašinų ir mechaninių įrenginių ir jų dalių, farmacijos produktų, elektros mašinų ir įrangos bei jų dalių, optikos, fotografijos, kinematografijos, medicinos prietaisų bei įvairių chemijos produktų.

Pilietiniai mainai
 Metai  2016Migracijos metraštis 2015 , Migracijos departamentas prie VRM  2020Migracijos metraštis 2019 , Migracijos departamentas prie VRM  2021Migracijos metraštis 2020 , Migracijos departamentas prie VRM  2022Migracijos metraštis 2021 , Migracijos departamentas prie VRM Belgijos piliečių skaičius Lietuvoje 69  122  106  111 Lietuvos piliečių skaičius Belgijoje 2580  2433  2818  2829

 Pasiuntinių ir ambasadorių sąrašas 

 Pasiuntiniai Lietuvai 
Sąrašas nėra baigtinis
 1992–1994 m. — Kamiel Criel (pirmasis ambasadorius po nepriklausomybės atkūrimo; rezidavo Švedijoje)
 1999-? m. — Louis Engelen
 2006-2009 m.(?) — Filip Cumps
 2012-2015 m.(?) — Peter Lescouhier
 nuo 2018 m. — Luc Frans Jacobs (ambasadorius nuo 2018 m.; reziduoja Varšuvoje)

 Pasiuntiniai Belgijai 
 1921–1926 m. – Oskaras Milašius, atstovas
 1926–1940 m. – Petras Klimas, nepaprastasis pasiuntinys ir įgaliotasis ministras (rezidavo Paryžiuje)
 1934–1937 m. – Vytautas Gylys, laikinasis reikalų patikėtinis
 1937–1939 m. – Vytautas Stašinskas, atašė, laikinasis reikalų patikėtinis
 1939–1940 m. – Jonas Deksnys, atašė, laikinasis reikalų patikėtinis
 1991–1992 m. – Rimantas Morkvėnas, laikinasis reikalų patikėtinis
 1992–1994 m. – Pranas Kūris, ambasadorius
 1994 m. – Egidijus Bieliūnas, laikinasis reikalų patikėtinis
 1994–1998 m. – Dalius Čekuolis, ambasadorius
 1998–1999 m. – Arvydas Daunoravičius, laikinasis reikalų patikėtinis
 1999–2001 m. – Vladimiras Jarmolenka, laikinasis reikalų patikėtinis
 2001–2006 m. – Audrius Navikas, ambasadorius
 2006 m. – Irena Skullerud, laikinoji reikalų patikėtinė
 2006–2011 m. – Nijolė Žambaitė, ambasadorė
 2011–2013 m. – Danguolė Vinciūnienė, patarėja
 2013–2018 m. – Gediminas Varvuolis
 nuo 2018 m. rugsėjo mėn. – Rita Kazragienė  (Ambasados Belgijoje puslapis)

 Belgijos ordinų kavalieriai lietuviai ir Lietuvos ordinų kavalieriai belgai 

34 Belgijos piliečiai yra apdovanoti Lietuvos valstybiniais apdovanojimais.Apdovanotų asmenų duomenų bazė , Lietuvos Respublikos Prezidento kanceliarija Žemiau pateikiamas apdovanotųjų sąrašas:

 Karalius Albertas II (2006 m. kovo 16 d., Vytauto Didžiojo ordino su aukso grandine)
 Francina Emma Baeten-van den Brande (2004 m. birželio 25 d., Vytauto Didžiojo ordino medalis)
 Catherine le Clement de Saint Marcq (2006 m. kovo 15 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Karininko kryžius)
 Stasia Daminaitis-Baltus (2000 m. vasario 11 d., LDK Gedimino ordino medalis)
 Frank De Coninck (2006 m. kovo 15 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Didysis kryžius) 
 Karel de Gucht (2006 m. kovo 15 d., LDK Gedimino ordino Didysis kryžius)
 Didier Donfut (2006 m. kovo 15 d., LDK Gedimino ordino Didysis kryžius)
 Andre Flahaut (2006 m. sausio 10 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro didysis kryžius)
 Bronislava Gailiūtė-Spies (1996 m. liepos 2 d., LDK Gedimino ordino medalis)
 Alain Guillaume (1998 m. spalio 8 d., LDK Gedimino ordino Karininko kryžius) 
 Jean-Marie Jockin (2006 m. kovo 15 d., LDK Gedimino ordino Komandoro didysis kryžius) 
 Wladimir Luttowar Kozakiewicz (2003 m. sausio 8 d., Vyčio Kryžiaus ordino Karininko kryžius)
 Tom Laurent (2006 m. kovo 15 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius) 
 Andre Louis (1995 m. lapkričio 16 d., LDK Gedimino ordino Komandoro kryžius) 
 Walter Florent Jozef Luyten (2006 m. sausio 10 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius) 
 Michel Malherbe (2006 m. kovo 15 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius) 
 Peter Martin (2006 m. kovo 15 d., LDK Gedimino ordino Komandoro didysis kryžius) 
 Baudouin de Merode (2006 m. kovo 15 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Didysis kryžius)
 Freddy Cyriel André Opsomer (2009 m. vasario 4 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Riterio kryžius) 
 Karalienė Paola (2006 m. kovo 16 d., Vytauto Didžiojo ordino Didysis kryžius)
 Vincent Pardoen (2006 m. kovo 15 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Didysis kryžius) 
 Stéphane Pierre (2006 m. kovo 15 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius)
 Jacques Rogge (2006 m. sausio 10 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Didysis kryžius) 
 Johan Sauwens (1994 m. vasario 10 d., LDK Gedimino ordino medalis)
 Luc Slechten (2006 m. kovo 15 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Karininko kryžius) 
 Vincent Stuer (2006 m. kovo 15 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Karininko kryžius) 
 Herman Frans Adriaan Suykerbuyk (2006 m. sausio 10 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius)
 Marc van Heukelen (2006 m. kovo 15 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius)
 Dirk Vancoillie (2006 m. kovo 15 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius)
 Marie-Louise Vanherk (2006 m. kovo 15 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Didysis kryžius)
 Adolfas Jurgis Venskus (1994 m. lapkričio 23 d., LDK Gedimino ordino Komandoro kryžius) 
 Jean-Arnold Guy Marie Ghislain Vinois (2014 m. birželio 30 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Karininko kryžius)
 Pierre Warnauts (2006 m. kovo 15 d., LDK Gedimino ordino Komandoro didysis kryžius)
 Jacques van Ypersele de Strihou (2006 m. kovo 15 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Didysis kryžius)

Belgijos valstybiniais apdovanojimais apdovanoti šie piliečiai:
 Valdas Adamkus (2006 m. apdovanotas Leopoldo ordino Didžiuoju kryžiumi).

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Belgijos santykiai su Lietuva – Visuotinė lietuvių enciklopedija (vle.lt)
 Belgija | Dvišaliai ekonominiai ryšiai su užsienio šalimis | Prekybiniai ekonominiai santykiai | Ekonominė diplomatija | Lietuvos Respublikos užsienio reikalų ministerija (urm.lt) 
 Belgija | Dvišalis bendradarbiavimas | Lietuva regione ir pasaulyje | Užsienio politika | Lietuvos Respublikos užsienio reikalų ministerija (urm.lt)