Pamų-njungų kalbos

Pamų-njungų kalbos – labiausiai paplitusi Australijos aborigenų kalbų šeima.International Encyclopedia of Linguistics, William J. Frawley, p 232, Skaičiuojama, kad iš 400 Australijos aborigenų kalbų 306 priklauso būtent šiai kalbų šeimai. Terminas „Pama-Njunga“ yra merizmas, kuriuo apimamas kalbų paplitimo arealas – nuo pamų kalbų šiaurės rytų Australijoje (šiose kalbose žodis pama reiškia žmogų) iki njungų kalbų pietvakarių Australijoje (šiose kalbose žodis njunga reiškia žmogų).

Dėl tos priežasties, kad dauguma Australijos aborigenų kalbų priklauso pamų-njungų kalbų šeimai, likusios paprastumo dėlei neretai vadinamos ne pamų-njungų kalbomis (), nors tai nėra taksonominis terminas. Dauguma šeimai priklausančių kalbų šnekančiųjų skaičius yra nedidelis – jas vartoja iš vos kelių šimtų narių sudarytos etninės grupės. Dėl to absoliučiai daugumai šių kalbų arba gresia išnykimas, arba jos jau yra išnykusios. Kita vertus, centrinėje žemyninėje dalyje paplitusios pamų-njungų kalbos išlieka aktyviai vartojamos kalbinių bendruomenių.

Pamų-njungų kalbų terminą pirmas pasiūlė ir aprašė amerikiečių kalbininkas Kenetas L. Heilis.Laughren, Mary (2001) “Obituary: Kenneth Locke Hale (1934–2001)” Aboriginal History, vol 25, p. 265–275 Mokslininkas po savo tyrimų priėjęs išvados, kad tarp visų Australijos aborigenų kalbų viena santykinai tarpusavyje gimiminga kalbų grupė išplito po visą Australijos žemyną, o keliolika kitų mažesnių kalbų šeimų yra aptinkamos išilgai šiaurinio kranto.

 Tipologija 
Evansas ir Makonvelis yra pastebėję, kad šioms kalboms būdingas žodžių priklausomumo žymėjimas (), gramatinės giminės nebuvimas, intensyvus priesagų vartojimas (pvz., varlpirių). Kita vertus, jie pastebėjo, kad nors kai kurioms pamų-njungų kalboms tokia tipologija būdinga (tankių kalbų atveju), kitoms (janjuvų kalbos atveju) būdingi priešdėliai ir sudėtinga gramatinių giminių sistema,Nick Evans and Patrick McConvell, „The Enigma of Pama–Nyungan Expansion in Australia“ Archaeology and language, Volume 29, Roger Blench, Matthew Spriggs, eds., Routledge, 1999, p176 o tai apsunkina kalbų klasifikaciją.

 Prokalbė 
Pamų-njungų prokalbe galėjo būti kalbama prieš 5000 metų, o tai gerokai naujesni laikai nei pirmųjų Australijos gyventojų atsikėlimas prieš 40 000-60 000 metų. Nėra aišku, kaip Pama-Njunga kalbos išplito po visą žemyną, pakeisdamos iki tol egzistavusias kalbas. Tikėtina, kad tai galėjo nutikti, kalbą perduodant iš vienos grupės kitai kartu su kultūra ir ritualais.Hale & O’Grady, pp. 91–92Evans & Rhys

Bukerto vadovaujama mokslininkų komanda naudodami skaičiavimo filogenetinį metodą apskaičiavo, kad Pama-Njunga kalbos iš šiaurės rytuose esančios Įlankos lygumos po Australiją ėmė plisti pradedant viduriniuoju Holoceno laikotarpiu.

 Klasifikacija 
Spėjama, kad į Australiją atsikėlus europiečiams, buvę apie 300 pamų-njungų kalbų. Būdingos dvi klasifikacijos – tradicinė ir naujesnė, paremtoji skaičiavimo filogenetika. Tradicinės klasifikacijos, parengtos 2011 m., atveju kai kurioms grupėms priskirtos ir kalbos, kurių priklausomumas kalbų šeimai abejotinas, ir itin tarpusavy panašios kalbos. Skliausteliuose nurodytas kalbų skaičius.Bowern, Claire. 2011. „How Many Languages Were Spoken in Australia?“, Anggarrgoon: Australian languages on the web, 2011 m. gruodžio 23 d. (pataisyta 2012 m. vasario 6 d.)

 Tradicinė klasifikacija 
Skaičiuojant nuo Jorko Kyšulio pusiasalio link Baso sąsiaurio:
 Kala Lagav Ja (1)
 Pama (41)
 Jidinių (1)
 Djirbalių (5)
 Marių (26)
 Vaka-kabi (5)
 Durubulių (5)
 Bandžalangių (4)
 Gumbaingirių (2)
 Anevų (Nganjaivana) (1)
 Viradhurių (centrinė Naujojo Pietų Velso dalis) (5)
 Juinų-kurių (14)
 Gipslando (5)

Toliau skaičiuojant išilgai pakrantės, iš Melburno į Pertą:
 Jotajotų (2)
 Kulinių (13)
 Žemutinės Murėjaus (9)
 Thura-Jura (8)
 Mirninių (2)
 Njunga (11)

Iš pietų į šiaurę vakarų krante:
 Kartu (5)
 Kanjara-Mantharta (8)
 Ngajarta (12)
 Marngu (3)

Labiau nuo pakrančių nutolusiose teritorijose, į pietus nuo ne Pama-Njunga kalbų vartojamų žemių esančios kalbos:
 Ngumpin–Japa (10)
 Varumungu (1)
 Varluvarių (5)
 Kalkatungių (2)
 Majabų (7)

Kalbos, apsuptos aukščiau išvardintų kalbų grupių:
 Vačių (15)
 Arandžių (9)
 Karnių (18)
 Jardlių (3)
 Muruvarių (1)
 Baagandžių (2)

Kalbinė salelė šiaurinėje Australijos dalyje:
 Jolniu (10)

Kai kurių kalbų priskyrimas grupei yra preliminarus, nes yra išnykusios nespėjus jų užrašyti ir pakankami ištirti. Taip pat sąraše nėra bent keliolikos menkai ištirtų išnykusių kalbų, tokių kaip barabindžia kalba ar Žemutinio burdekino kalbos.

 Bauerno ir Atkinson klasifikacija 
Kaip alternatyva tradicinei, egzistuoja 2012 m. mokslininkų Bauerno ir Atkinsono klasifikacija, besiremianti skaičiavimo filogenetika:Claire Bowern and Quentin Atkinson (2012) „Computational phylogenetics and the internal structure of Pama-Nyungan“, Language 88: 817–845.
 Pietryčių
 Viktorijos
 Žemutinio Murėjaus kalbos
 Viktorijos
 Rytų Viktorijos
 Jorta Jorta
 Gunajo
 Palanganmidango
 Makro-Kulino
 Kulinp kalbos
 Bungandidžo
 Naujojo Pietų Velso
 Juino-kurių kalbos
 Centrinės Naujojo Pietų Velso kalbos
 Šiaurinio kranto
 Durubalių kalbos
 Jugambė-Bundžalungo kalbos
 Gumbaingirių kalbos
 Vaka-kabių kalbos
 Šiaurės
 Įlankos
 Kalkatungių kalbos
 Majabių kalbos
 Pama-marių (ginčytina)
 Pama kalbos
 Kalav Lagav Ja
 Marių
 (?) Djirbalių kalbos
 Centrinės
 Arandžių–Thura-Yura
 Arandžių kalbos
 Thura-Jura kalbos
 Pietvakarių Kvinslendo
 Karnių kalbos
 Šiaurės Vakarų Naujojo Pietų Velso
 Jarlių
 Paakantji
 Vakarų
 Jolnju-Ngarna (ginčytina)
 Jolnju kalbos
 Ngarna kalbos
 Njungų kalbos
 Dykumos njungų
 Marngu kalbos
 Ngumpin-Japa kalbos
 Varumungu kalbos
 Vačių kalbos
 Pietvakarių njungų
 Pilbara kalbos
 Ngajarda kalbos
 Kanjara-Mantharta kalbos
 Kartu-Nhanda kalbos
 Mirningo kalbos
 Njunga kalbos
 Jingarda kalba

 Giminystė su kitomis kalbomis 
Anot kalbininko Nikolo Evanso, artimiausios Pama-Njungų kalbų giminaitės – Garavano kalbų šeima, o po jos seka Tangių kalbų šeima. Kalbininkas siūlė šias kalbas ir Gunviniguano kalbas jungti į makrošeimą, kurią jis vadina Makro Pama-Njunga kalbų šeimaMcConvell, Patrick and Nicholas Evans. (eds.) 1997. Archaeology and Linguistics: Global Perspectives on Ancient Australia. Melbourne: Oxford University Press, tačiau ši idėja išlieka skeptiškai vertinama aborigenų kalbų kalbininkų bendruomenėje.

 Šaltiniai 

 Literatūra 

 Bowern, Claire, & Atkinson, Quentin. (2012). Computational Phylogenetics and the Internal Structure of Pama-Nyungan: Dataset [Data set]. Language. 
 McConvell, Patrick and Nicholas Evans. (eds.) 1997. Archaeology and Linguistics: Global Perspectives on Ancient Australia. Melburnas: Oksfordo universiteto leidykla
 Evans, Nicholas. (eds.) 2003. The Non-Pama–Nyungan Languages of Northern Australia. Comparative studies of the continent’s most linguistically complex region . Canberra: Pacific Linguistics

 Nuorodos 

 Chirila – Jeilio Pama-Njunga laboratorija 
 Australijos kalbų žemėlapis AIATSIS 

Kategorija:Kalbų šeimos
Kategorija:Australijos aborigenų kalbos