Kauno apskritis (1915–1950)

Kauno apskritis – buvęs XX a. 1-osios pusės administracinis-teritorinis vienetas vidurio Lietuvoje. Administracinis centras – Kaunas. Apskritis apėmė dabartinę Kauno rajono savivaldybę, dalį Jurbarko, Jonavos, Kaišiadorių rajonų.

 Istorija 

I pasaulinio karo metu Rusijos imperijos Kauno ujezdas buvo įjungtas į Vokietijos imperiją. Vokiečiams reorganizuojant Lietuvos srities teritorijas, senieji ujezdai buvo skaidomi. Kauno ujezdas buvo suskaidytas į Kėdainių, Raseinių ir Kauno apskritis.

Po karo atkūrus Lietuvos valstybę, 1918 m. gruodžio 20 d. atlikta administracinė reforma, kurios metu buvo remiamasi vokiečių suformuotomis apskritimis. Kauno apskritis oficialiai patvirtinta pirmoji Lietuvoje. 1919 m. sausio 16 d. paskelbtas vidaus reikalų ministro cirkuliaras Nr.1 „Dėlei savivaldybių Lietuvoje“, pagal kurį Lietuva buvo padalinta į 20 apskričių. Apskrities teritorijai priklausė apskrities valsčiai, seniūnijos ir antraeiliai miestai. Kauno miestas buvo respublikinio pavaldumo, todėl į apskrities teritoriją neįėjo. Apskrities administracija buvo įsikūrusi rūmuose Vytauto pr. 91, kuriuos suprojektavo Vytautas Landsbergis-Žemkalnis.Buvusi Kauno apskrities savivaldybė. Kaunas.lt (tikrinta 2022-01-22).

Prasidėjus Antrajam pasauliniam karui, 1941–1944 m. apskritis įėjo į Trečiojo Reicho Ostlando Lietuvos generalinės srities Kauno krašto apygardą.

Tarybų Sąjungai okupavus Lietuvą senoji administracinė teritorinė valdymo struktūra buvo išlaikyta, tačiau po karo pradėta smulkinti. 1946 m. Kruonio ir Rumšiškių valsčiai perduoti naujai Kaišiadorių apskričiai, Pakuonio valsčius – naujai Prienų apskričiai, 1947 m. Veliuonos valsčius – Jurbarko apskričiai, 1948 m. Babtų, Čekiškės, Seredžiaus, Vilkijos valsčiai – Vilkijos apskričiai. 1949 m. Kauno apskričiai atiteko Marijampolės apskrities Veiverių valsčius.

1950 m. birželio 20 d. Lietuvos TSR Aukščiausiosios Tarybos Prezidiumo įsaku įkurta nauja administracinio suskirstymo sistema – apskritys panaikintos, o Lietuva padalinta į keturias sritis: Vilniaus, Kauno, Klaipėdos ir Šiaulių. Kauno apskritis pertvarkyta į Panemunės (41 apylinkė) ir Vilijampolės (27 apylinkės) rajonus, dalis teritorijos perduota Jonavos (14 apylinkių), Kazlų Rūdos (12 apylinkių) ir Kėdainių (4 apylinkės) rajonams.

|-
| 1917 m. || 1635 || 62 311 (su Kaunu) || ||
|-
| 1919 m. || || || 12 valsčių: Babtų valsčius, Čekiškės valsčius, Garliavos valsčius, Jonavos valsčius, Pakuonio valsčius, Raudondvario valsčius, Rumšiškių valsčius, Turžėnų valsčius, Veliuonos valsčius, Vandžiogalos valsčius, Vilkijos valsčius, Zapyškio valsčius ||
|-
| 1923-09  || 2618 || 98 918 || 16 valsčių: Aukštosios Panemunės valsčius, Babtų valsčius, Čekiškės valsčius, Garliavos valsčius, Jonavos valsčius, Lapių valsčius, Pakuonio valsčius, Pažaislio valsčius, Raudondvario valsčius, Rumšiškių valsčius, Seredžiaus valsčius, Turžėnų valsčius, Vandžiogalos valsčius, Veliuonos valsčius, Vilkijos valsčius, Zapyškio valsčius, 1 miestas: Jonava || 1148 gyvenvietės: 1 miestas (Jonava), 8 miesteliai, 524 kaimai, 11 bažnytkaimių, 210 dvarų ir palivarkų, 338 vienkiemiai, 15 kitų gyvenviečių
|-
| 1930 m. || 2681 || || ||
|-
| 1932 m. || 2269 || 116 358 || 15 valsčių ir 155 seniūnijos  || 1 miestas: Jonava
|-
| 1937 m. || || 121 901 (be Kauno) || ||
|-
| 1938 m. || 2610 || || ||
|-
| 1940 m. || || || 16 valsčių: Aukštosios Panemunės valsčius, Babtų valsčius, Čekiškės valsčius, Garliavos valsčius, Jonavos valsčius, Kruonio valsčius, Lapių valsčius, Pakuonio valsčius, Pažaislio valsčius, Raudondvario valsčius, Rumšiškių valsčius, Seredžiaus valsčius, Vandžiogalos valsčius, Veliuonos valsčius, Vilkijos valsčius, Zapyškio valsčius || 1 miestas: Jonava
|-
| 1942 m. || || 132 800 || ||
|-
| 1949-01-01  || 1781 || || 10 valsčių ir 98 apylinkės  ||
 1 miestas: Kaunas
 2 miesto tipo gyvenvietės: Kačerginė, Kulautuva
|-
| 1950-01-19 || || || 98 apylinkės  ||
|}

 Administracinis suskirstymas 

Apskrities valsčiai 1918–1950 m.:

 Valsčius  Laikotarpis  Centras Babtų valsčius  1919–1950  Babtai Čekiškės valsčius  1919–1950  Čekiškė Garliavos valsčius  1919–1950  Garliava Jonavos valsčius  1919–1950  Jonava Karmėlavos valsčius  1947–1950  Karmėlava Kruonio valsčius  1940–1950  Kruonis Lapių valsčius  1921?–1950  Lapės, Lentainiai Lekėčių valsčius  1949–1950  Lekėčiai Pakuonio valsčius  1919–1950  Pakuonis Panemunės valsčius  1920–1950  Panemunė Pažaislio valsčius  1921?–1946  Pažaislis Petrašiūnų valsčius  1945?–1947  Petrašiūnai Raudondvario valsčius  1919–1950  Raudondvaris Rumšiškių valsčius  1919–1950  Rumšiškės Seredžiaus valsčius  1920–1950  Seredžius Turžėnų valsčius  1919–1931  Turžėnai Vandžiogalos valsčius  1919–1950  Vandžiogala Veiverių valsčius  1949–1950  Veiveriai Veliuonos valsčius  1919–1950  Veliuona Vilkijos valsčius  1919–1950  Vilkija Zapyškio valsčius  1919–1950  Zapyškis

 Gyventojai 

1923 m. gyveno 98 918 žmonės:1923 m. surašymo duomenys
 Lietuviai – 76,46 % (75 629);
 Lenkai – 10,2 % (10 092);
 Žydai – 6,45 % (6 384);
 Rusai – 5,6 % (5 491);
 Vokiečiai – 0,6 % (592);
 Baltarusiai – 0,12 % (115);
 Kiti – 0,62 % (615).

 Apskrities viršininkai 
 Jonas Slavinskas
 Juozas Mikuckis
 Konstantinas Nekvedavičius
 Petras Kerpė
 Pranas Morkus
 Julius Čaplikas
 Kazimieras Matulevičius
 Vladas Sidaravičius
 Jurgis Glušauskas

 Literatūra 




 Šaltiniai