Chersono gubernija

Chersono gubernija (, ) – Rusijos imperijos gubernija tarp Dniepro ir Dniestro upių. Centras – Chersonas, nuo 1920 m. Mykolajivas. Tai viena iš trijų gubernijų, įkurtų 1802 m., kai buvo panaikinta Novorosijos gubernija. Po Rusijos imperijos žlugimo gubernija priklausė Ukrainai. 

Gubernijos ekonomika daugiausia buvo grindžiama žemės ūkiu. Grūdų derliaus nuėmimo metu čia darbą rasdavo tūkstančiai žemės ūkio darbininkų iš įvairių imperijos vietovių. Pramoninė ekonomikos dalis, kurią daugiausia sudarė miltų malimas, spirito gamyba, metalo apdirbimo pramonė, geležies kasyba, cukrinių runkelių ir cukraus perdirbimas bei plytų pramonė, buvo menkai išvystyta. 

 Istorija 

Gubernija įkurta 1803 m. gegužės 27 d. vietoje Mykolajivo gubernijos. 1920 m. gruodžio 25 d. ji vėl pervadinta Mykolajivo gubernija.Херсонская губерния.  – Москва, Большая российская энциклопедия, 2004–2017.

 Apskritys 

Iš pradžių buvo 4 apskritys (Chersono, Jelisavetgrado, Olviopolio, Tiraspolio), 1806 m. įkurta Aleksandrijos, 1825 m. – Odesos apskritis. 1828 m. Jelisavetgrado ir Olviopolio apskritys sujungtos į naują Bobryneco apskritį. 1834 m. iš Tiraspolio apskrities atskirta Ananjivo apskritis. 1865 m. Bobryneco apskritis pervadinta Jelisavetgrado vardu. 1913 m. buvo 6 apskritys:
 Aleksandrijos,
 Ananjivo,
 Chersono,
 Jelisavetgrado,
 Odesos,
 Tiraspolio.

 Pagrindiniai miestai 

1897 m. gyventojų surašymo duomenys:

 Odesa – 403 815 (rusai – 198 233, žydai – 124 511, ukrainiečiai – 37 925)
 Nikolajevas – 92 012 (rusai – 61 023, žydai – 17 949, ukrainiečiai – 7 780)
 Jelizavetgradas – 61 488 (žydai – 23 256, rusai – 21 301, ukrainiečiai – 14 523)
 Chersonas – 59 076 (rusai – 27 902, žydai – 17 162, ukrainiečiai – 11 591)
 Tiraspolis – 31 616 (rusai – 14 013, žydai – 8 568, ukrainiečiai – 3 708)
 Ananjivas – 16 684 (ukrainiečiai – 7 205, rumunai – 4 174, žydai – 3 514)
 Voznesenskas – 15 748 (žydai – 5 879, ukrainiečiai – 5 644, rusai – 2 583)
 Bobrynecas – 14 281 (ukrainiečiai – 9 529, žydai – 3 464, rusai – 837)
 Oleksandrija – 14 007 (ukrainiečiai – 7 658, žydai – 3 687, rusai – 2 364)
 Beryslavas – 12 149 (ukrainiečiai – 8 852, žydai – 2 639, rusai – 524)
 Dubosarai – 12 089 (žydai – 5 326, rumunai – 3 383, ukrainiečiai – 2 841)
 Novogeorgijevskas – 11 594 (rusai – 6 631, ukrainiečiai – 3 372, žydai – 1 424)
 Očakivas – 10 786 (ukrainiečiai – 5 204, rusai – 3 508, žydai – 1 430)
 Novomyrhorodas – 9 364 (rusai – 7 025, žydai – 1 617, ukrainiečiai – 572)
 Grigoriopolis – 7 605 (rumunai – 3 740, rusai – 1 832, žydai – 832)
 Pervomaiskas – 6 884 (ukrainiečiai – 5 022, žydai – 1 480, rusai – 271)
 Ovidiopolis – 5 187 (ukrainiečiai – 2 785, rusai – 1 997, žydai – 387)
 Majakai – 4 575 (rusai – 2 865, ukrainiečiai – 944, žydai – 644)

 Šaltiniai 
 Лазанська Т. І. Херсонська губернія
 Херсонская губерния. Свод цифровых данных. Вып. 1. Население и сельское хозяйство. — Херсон, 1910
 Памятная книжка Херсонской губернии ... [по годам]. — Херсон, 1864-1911
 Обзор Херсонской губернии ... [по годам]. - Херсон, 1872-1911
 Тарас Вінцковський, Олександр Музичко, Іван Митрофанович Луценко (1863—1919): український націєтворець. К.: «Гамазин». 2013, с. 163—172
 Херсонская губерния // Мое Семейное Древо

Kategorija:Rusijos imperijos gubernijos
Kategorija:Ukrainos gubernijos