Lėbartų kapinės

Klaipėdos miesto Lėbartų kapinėsLėbartų kapinės – antros didžiausios kapinės Lietuvoje,Klaipėdoje – didžiausios Lietuvoje skaitmenizuotos kapinės įsikūrusios į pietryčius nuo Klaipėdos miesto, Dovilų seniūnijoje, Toleikiuose, šalia Lėbartų kaimo. Pasiekiamos iš kelio .

Šalia kapinių pastatytas naujas ritualinių paslaugų kompleksas – krematoriumas su technologinėmis kremavimo patalpomis, gedulo bei atsisveikinimo salėmis. Netaisyklingo apskritimo formos pastatą supa apželdinti pylimai, medžiai. Ateityje čia numatyta įrengti ir kolumbariumą.Klaipėdos krematoriumo veiklos startas – dar šiemet

 Istorija 

Kapinės įkurtos sovietmečiu. 1990 m. Lėbartuose perlaidoti Lietuvos partizanai: Žemaičių apygardos vadas Kazimieras Antanavičius-Tauras (1908–1947) ir kiti štabo nariai. Kapavietė įrašyta į Kultūros vertybių registrą.
Partizanų kapavietė Lėbartų kapinėse gargzdumuziejus.lt

2007 m. kapinėse įrengta didelė siena urnoms su mirusiųjų pelenais laikyti. Joje 168 vietos buvo užimtos jau per pirmuosius dvejus metus.Didžiuosiuose miestuose kremavimas taps neišvengiamas

2008 m. kapinėse stačiatikių bendruomenė pastatė Aušros Vartų Dievo Motinos koplyčią. Architektūrine išraiška ji artima katalikiškoms koplyčioms, pabrėžiama jos ekumeninė paskirtis. Koplyčia nėra skirta šarvoti mirusiesiems, bet čia  gali užeiti pagedėti įvairių konfesijų žmonės, kapinėse laidojantys savo artimuosius. 

2019 m. kapinės suskaitmenintos: prie kapinių vartų pakabintos lentelės su QR kodu, kuris padeda surasti kapą.Suskaitmenintos Klaipėdos kapinės Kaime perlaidoti žmonės, kurių palaikai buvo aptikti Zandvero kapavietėje.Jurga Petronytė. Nuspręsta, kur bus perlaidoti Zandvero kaimo mirusieji. 2019-03-06, Delfi.lt (tikrinta 2024-04-19).

2022 m. duomenimis, Lėbartų kapinėms sparčiai pildantis, buvo likę apie 5 proc. laisvų vietų, todėl ieškota sklypo išplėtimui.Kapinėms siūlo Kretingos rajono žemes

 Žymių žmonių kapai 

 Erdmonas Simonaitis (1888–1969), Mažosios Lietuvos politinis ir visuomenės veikėjas 
 Algimantas Andreika (1950–2000), disidentas 
 Jonas Tatoris (1925–2004), menotyrininkas, architektūros istorikas
 Vytautas Majoras (1930–2006), tautodailininkas
 Alfonsas Žalys (1929–2006), Seimo narys, signataras
 Rolandas Janavičius (1970–2007), pop muzikos atlikėjas
 Jonas Lalas (1928–2007), teatro aktorius.
 Alvydas Lukoševičius (1956–2008), muzikos atlikėjas, kulinaras
 Algis Kliševičius (1950–2008), grafikas, kaligrafas
 Albertas Liukpetris (1939–2010), Lietuvos TV žurnalistas
 Valentinas Klimas (1958–2011), Lietuvos TV žurnalistas
 Romualdas Ignas Bloškys (1936–2013), pedagogas, Seimo narys
 Arūnas Mėčius (1965–2013), dailininkas, knygų iliustratorius
 Stasys Poška (1925–2013), pedagogas, politikas
 Viktoras Pivrikas (1950–2013), gydytojas, politikas
 Petras Alfredas Gužas (1933–2013), tapytojas
 Petras Januška (1941–2013), chorvedys, pedagogas
 Antanas Andrius Bielskis (1937–2014), inžinierius radiotechnikas, pedagogas 
 Gediminas Purlys (1948–2014), chorvedys, pedagogas
 Elena Gaigalaitė (1933–2015), teatro ir kino aktorė
 Robertas Varnas (1930–2015), chorvedys, pedagogas 
 Jonas Kasnauskas (1932–2018), chorvedys, pedagogas
 Eugenijus Ostapenko (1976–2021), popmuzikos atlikėjas
 Povilas Gaidys (1937–2021), teatro režisierius, aktorius
 Dionyzas Varkalis (1934–2022), muziejininkas, visuomenės veikėjas
 Irina Rozova (1958–2023), žurnalistė, politinė bei visuomenės veikėja
 Nelė Gricienė-Narbutaitė (1937–2023), choro dirigentė ir pedagogė
 Julius Malelė (1932–2023), imtynininkas, treneris
 Jonas Kantautas (1940–2024), poetas, publicistas
 Gintaras Bendžius (1971–2025), prodiuseris, muzikos atlikėjų vadybininkas
 Povilas Stankus (1939–2025), teatro ir kino aktorius
</div>

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Klaipėdos miesto kapinių informacijos ir duomenų valdymo sistema

Kategorija:Klaipėdos rajono kapinės