Utenos apskritis (1915–1950)

Utenos apskritis – buvęs Lietuvos administracinis-teritorinis vienetas, gyvavęs 1915–1950 m. Centras – Utena.

 Istorija 

Utenos apskrities kaip atskiro teritorinio-administracinio vieneto ištakos siekia I pasaulinį karą, kai vokiečių okupacinė valdžia 1915 m. gruodžio 4 d. sudarė atskirą Utenos administracinį vienetą (apskritį), kuris 1915–1918 m. įėjo į Oberosto Lietuvos sritį. Pirmąją lietuvišką Utenos apskrities administraciją 1918 m. gruodžio viduryje pabandė sukurti inžinierius ir Nepriklausomybės signataras Steponas Kairys (1879–1964), tačiau netrukus Uteną užėmė nuo Daugpilio pusės įsiveržusi Raudonoji armija. Apskritį pavyko sudaryti 1919 m. birželio pradžioje, jau išvijus bolševikus. 1941–1944 m. apskritis įėjo į Ostlando Lietuvos generalinės srities Panevėžio krašto apygardą.

1947 m. 3 valsčiai perduoti naujai Anykščių apskričiai. 1950 m. birželio 20 d. Utenos apskritis pertvarkyta į Utenos rajoną (40 apylinkių), dalis teritorijos perduota Anykščių rajonui (5 apylinkės), Dusetų rajonui (12 apylinkių), Molėtų rajonui (30 apylinkių) ir Švenčionėlių rajonui (1 apylinkė).

1995 m. apskritis buvo atkurta su kita teritorija kaip Utenos apskritis.

|-
| 1917 m. || 1550 || 43 010 || ||
|-
| 1919 m. || || || 13 valsčių: Alantos valsčius, Anykščių valsčius, Daugailių valsčius, Debeikių valsčius, Kuktiškių valsčius, Leliūnų valsčius, Molėtų valsčius, Pakalnių valsčius, Skiemonių valsčius, Tauragnų valsčius, Utenos valsčius, Užpalių valsčius, Vyžuonų valsčius ||
|-
| 1923-09  || 3090 || 108 960 || 14 valsčių: Alantos valsčius, Anykščių valsčius, Daugailių valsčius, Debeikių valsčius, Joniškio valsčius, Kuktiškių valsčius, Leliūnų valsčius, Linkmenų valsčius, Molėtų valsčius, Skiemonių valsčius, Tauragnų valsčius, Utenos valsčius, Užpalių valsčius, Vyžuonų valsčius || 2111 gyvenviečių: 17 miestelių, 927 kaimai, 4 bažnytkaimiai, 149 dvarai ir palivarkai, 1003 vienkiemiai, 11 kitų gyvenviečių
|-
| 1932 m. || 2244 || 119 550 || 14 valsčių ir 135 seniūnijos  || 1 miestas: Utena
|-
| 1939 m. || 2519 || || ||
|-
| 1940 m. || || 114 120 || 12 valsčių: Aluntos valsčius, Anykščių valsčius, Daugailių valsčius, Debeikių valsčius, Kuktiškių valsčius, Molėtų valsčius, Leliūnų valsčius, Skiemonių valsčius, Tauragnų valsčius, Utenos valsčius, Užpalių valsčius, Vyžuonų valsčius || 1 miestas: Utena
|-
| 1942 m. || || 91 900 || ||
|-
| 1943 m. || 2680 || || ||
|-
| 1949-01-01  || 2134 || || 12 valsčių ir 88 apylinkės  ||
 1 miestas
 8 miesteliai
|-
| 1950-01-19 || || || 88 apylinkės  ||
|}

 Valsčiai 

Apskrities valsčiai 1919–1950 m.:

 Pavadinimas  Laikotarpis  Centras Alantos valsčius  1919, 1921–1950  Alanta Anykščių valsčius  1919–1947  Anykščiai Daugailių valsčius  1919–1950  Daugailiai Debeikių valsčius  1919–1947  Debeikiai Inturkės valsčius  1947–1950  Inturkė Joniškio valsčius  1922–1923, 1927–1940  Joniškis Kuktiškių valsčius  1919, 1921–1950  Kuktiškės Leliūnų valsčius  1919–1950  Leliūnai Linkmenų valsčius  1919–1940  Saldutiškis Molėtų valsčius  1919, 1921–1950  Molėtai Pakalnių valsčius  1919, 1921–1922, 1940  Pakalniai Skiemonių valsčius  1919–1947  Skiemonys Skudutiškio valsčius  1947–1950  Skudutiškis Tauragnų valsčius  1919, 1921–1950  Tauragnai Utenos valsčius  1919–1950  Utena Užpalių valsčius  1919–1950  Užpaliai Videniškių valsčius  1947–1950  Videniškiai Vyžuonų valsčius  1919–1950  Vyžuonos

 Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 108 960 žmonės:1923 m. surašymo duomenys
 Lietuviai – 82,68% (90091);
 Žydai – 7,38% (8043);
 Lenkai – 5,14% (5605);
 Rusai – 4,52% (4923);
 Baltarusiai – 0,06% (65);
 Vokiečiai – 0,04% (46);
 Latviai – 0,04% (43);
 Kiti – 0,13% (144).

 Viršininkai 
 1918  – 1919 m. – Balys Sližys
 1919 06 03 iki 1919 08 10 Pranas Gineitis
 1919 08 10 iki 1919 12 17 Juozas Sadula
 1919 12 17 iki 1920 05 15 Konstantinas Bražėnas
 1920 05 16 iki 1922 08 15 Juozas Vaišnys.
 1922 08 28 iki 1922 10 10 Bonifacas Petrūnas – Petrauskas
 1923 06 15 iki 1925 06 12 – Antanas Nevodničėnas
 1925 06 12 iki 1934 05 01 Jonas Motiejūnas – Valevičius
 1934 05 06 iki 1935 10 01 – Alfonsas Sinkevičius
 1935 10 01 iki 1939 07 01 – Jonas Motiejūnas – Valevičius.
 1939 07 01 iki 1940 07 14 – Bronius Stosiūnas
 1940 07 14 iki 1940 08 26 – Stasys Brašiškis
 1941 06 25 iki 1941 11 14 – Pranas Grėbliauskas
 1943 07 01 iki 1943 10 16 – Jonas Žukas (žuvo medžioklės metu)

 Policijos vadai 

Apskrities policijos (iki 1924 m. milicijos) vadai:
 1919 06 10 – 1920 05 15 Zigmas Pakalnis
 1919 06 20 – Mykolas Kunigėlis (į tarnybą atvyko pavėluotai, todėl vadu toliau liko Z. Pakalnis)
 1920 05 15 – 1922 07 15 – Kostas Bajoras
 1922 07 15 – 1925 08 – Antanas Monkevičius.
 1925 08 16 – 1934 02 01 – Kostas Steponėnas
 1934 02 01 – 1934 03 01 – Antanas Iškauskas
 1934 03 01 – 1940 06 26 – Antanas Senkevičius

 Literatūra 



 Tūkstantmečio kelias Utenos apskrityje: fotoalbumas (vertė Lina Stašinskienė). – Vilnius: Sorre, 2009. – 100 p.: iliustr. – ISBN 978-609-95133-0-0
 Žurnalas „Savivaldybė“ 1923–1940 m.
 Žurnalas „Policija“ (įsakymai ir biografijos) 1927–1940 m.

 Šaltiniai 

Kategorija:Utenos apskrities istorija
Kategorija:Lietuvos buvusios apskritys
Kategorija:Tarpukario Lietuvos apskritys