Hebrajų raštas

Hebrajų raštas – rašto sistema, naudojama žydų kalbose: hebrajų, jidiš, aramėjų, ladino, žydiškose arabų, graikų, persų ir kt. kalbų formose, karaimų kalboje. Raštas priebalsinis (abdžadas), sudarytas iš 22 ženklų. Rašoma iš dešinės kairėn.

 Istorija 
Hebrajų raštas išsirutuliojo iš finikiečių rašto. Ankstyviausios jo formos (vadinamasis paleohebrajų raštas) žinomos nuo IX a. pr. m. e.Saénz-Badillos, Angel (1993). A History of the Hebrew Language. Cambridge, UK: Cambridge University Press. Vėliau, Babilono nelaisvėje, susidarė dvi skirtingos rašto tradicijos – asiriška ir aramėjiška. Pastarosios pagrindu III–II a. pr. m. e. susidarė dabartinis, kvadratinis hebrajų raštas.

Vėliau kartu su žydų diaspora raštas plačiai pasklido ir naudotas žydų užrašyti savo šnekamąsias kalbas. XX a., sulig sionizmo judėjimu, hebrajų rašto reikšmė vėl išaugo.

 Sistema 

Hebrajų abėcėlę sudaro 22 raidės, skirtos žymėti priebalsiams, iš jų 5 (kaf, mem, nun, pei, cadi), vadinamosios galinės (sofit), žodžio gale rašomos skirtingai. Priebalsiai yra žodžio prasmės pagrindas, balsiai atlieka gramatinę funkciją, t. y. rodo morfologinę formą. Nuo IX a. pr. m. e. kai kurios priebalsės (jos vadinamos immot ha-keri’a ‘skaitymo motinos’, lotyniškai matres lectionis) žymi ir balsius: vav – o, u, jud – i, e, hei (žodžio gale) – a, e; alef dažniausiai balsius žymi skoliniuose. VIII–IX a. Tiberiadoje masoretai sukūrė balsių žymėjimo sistemą (diakritinius ženklus nekudot) Biblijos tekstui norėdami išlaikyti jo taisyklingą skaitymą, t. p. intonacinius, vadinamus kantiliacijos, ženklus (nurodomi tik Biblijos leidimuose, bet ne sinagogoje naudojamuose ritiniuose, kuriuose išlaikoma senovinė rašymo sistema be balsių ir intonacijos ženklų); masoretai užfiksavo Galilėjos žydų Biblijos tarimo variantą.Yeivin, Israel (1980). Introduction to the Tiberian Masorah. Scholars Press.  Diakritiniai ženklai balsiams žymėti rašomi prieš raidę ar po jos, virš raidės, jos apačioje ar viduryje; vienas iš diakritinių ženklų žymi priebalsio duslų ar skardų tarimą. Su diakritiniais ženklais leidžiama Biblija, liturginė literatūra, mokomosios knygos, poezija, vaikų literatūra, kituose leidiniuose balsiai žymimi priebalsėmis. Hebrajų rašmenys tradiciškai žymi ir skaičius; Izraelyje vartojamas dvejopas skaičių žymėjimas – hebrajiškas ir arabiškas.

 Abėcėlė 
 Raidėאבגדהוזחטיכ Pavadinimas alef bet gimel dalet hei vav zain chei tet jud kafTarimas /ʔ/ /b/, /v/ /g/, /ʤ/ /d/, /ð/ /h/  /v/, /β/, /o:/, /u:/, /w/ /z/, /ʒ/ /χ/, /ħ/ /t/ /j/, /i/, /y/ /k/, /x/ Raidėלמנסעפצקרשת Pavadinimas lamed mem nun samech ain pei cadi kuf reiš šin tav Tarimas /l/ /m/ /n/ /s/ /ʕ/ /p/, /ʔ/, /f/, /β/ /ʦ/, /tʃ/ /k/ /ʁ/ /ʃ/, /s/ /t/, /θ/

Penki priebalsiai (vadinami sofit) žodžio gale įgyja kitokią formą.

 Raidėךםןףץ Tarimas /χ/ /m/ /n/ /p/, /ʔ/, /f/, /β/ /ʦ/, /tʃ/

 Diakritiniai ženklai 
Raidės su diakriniais ženklais balsėms žymėti arba priebalsėms patikslinti:
 Raidėבּג׳ד׳וּוֹו׳ז׳יִכּפּצ׳שׁשׂת׳Tarimas /b/ /ʤ/ /ð/ /uː/ /oː/ /w/ /ʒ/ /i/ /k/ /p/ /tʃ/ /ʃ/ /s/ /θ/

 Skaitmenys 
ŽenklasReikšmėŽenklasReikšmėŽenklasReikšmėא1י10ק100ב2כ20ר200ג3ל30ש300ד4מ40ת400ה5נ50ך500ו6ס60ם600ז7ע70ן700ח8פ80ף800ט9צ90ץ900

 Šaltiniai 

Kategorija:Rašto sistemos
Kategorija:Žydų kultūra