Rukai (Rosošanskojė)

RukaiVilius Pėteraitis, Lazdynų (4) parapijos gyvenvietės ir upės, Mažosios Lietuvos enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2021-09-15. (, nuo 1946 m. Rosošanskojė, ) – buvęs kaimas ir dvaras Rytų Prūsijoje, Pilkalnio apskrityje, dabartinės Kaliningrado srities rytinėje dalyje, 18 km į šiaurės rytus nuo Pilkalnio, 7 km į pietryčius nuo Lazdynų, prie Žvirgalio ir Maurupės.

 Istorija 
dešinėje|miniatiūra|260px|Rukų kaimo bendruomenė 1936 m.

1625 m. minimas Ruckwethen arba Rukuwethen kaimas. XVIII a. pr. įkūrus Grumbkaukaičių domenų valsčių, Rukuose pastatytas nedidelis palivarkas; be jo kaime tuo metu buvo dar dvi sodybos, abejose gyveno lietuvių šeimos: Chritzuaitis ir Gluckatis. 1780 m. palivarkas atiduotas paveldimon nuomon.Rucken, Ksp. Haselberg. Aus den Prästationstabellen (PT) des Domänenamtes Löbegallen und des Landkreises Pillkallen. Iš: Erwin Spehr, Die Domänenämter Uschpiaunen und Grumbkowkaiten. Dörfer, Güter und ihre Bewohner. 1723–1858. Hamburgas, 1995. ISBN 9783922953906. 1785 m. Rukai buvo mišrusis kaimas su 3 ugniakurais (gyvenamaisiais pastatais),Johann Friedrich Goldbeck, Volständige Topographie des Königreichs Preussen, Volständige Topographie vom Litthauischen Kammer=Departement, p. 134. Karaliaučius ir Leipcigas, 1785 (vok.). 1823 m. – mišrusis kaimas su 4 sodybom ir 60 gyventojų.Alexander A. Mützell, Leopold Krug, Neues topographisch-statistisch-geographisches Wörterbuch des preussischen Staats, T. 4 (P–S), p. 184. Kümmel, Halle, 1823 (vok.) 1854 m. Rukuose buvo jau 5 gyvenamieji pastatai ir 65 gyventojai.Eduard Messow, Topographisch-statistisches Handbuch des Preussischen Staats, T. 2 (L–Z), p. 233. Baensch, Magdeburgas, 1854 (vok.) 1879 m. minimas dvaras, valdęs 145 ha žemės, iš jų 123 ha ariamos ir 20 ha pievų. Dvare veikė plytų fabrikėlis ir malūnas, laikyti gyvuliai.P. Ellerholz, H. Lodemann, Handbuch des Grundbesitzes im Deutschen Reiche, T. 1, Das Konigreich Preussen, Sąs.3, Die Provinz Ostpreussen, p. 228, 229. Landwirthschaftlich-statistischen Bureaus, Berlynas, 1879 (vok.)

Iki 1723 m. priklausė Ragainės valsčiaus šaltyšiaus administruojamai Lazdynų seniūnijai, 1723–1818 m. – Įsruties apskrities Grumbkaukaičių domenų valsčiui, 1818–1945 m. – Pilkalnio apskričiai, buvo 1874 m. įsteigto Alksnupėnų valsčiaus kaimas. Tikintieji priklausė Lazdynų evangelikų liuteronų parapijai. 1901 m. pro kaimą nutiestas siaurasis geležinkelis, įrengta stotelė. 1928 m. prie Rukų prijungta Lazdynėlių dvaro apygarda.Amtsbezirk Altsnappen, Territoriale Veränderungen in Deutschland und deutsch verwalteten Gebieten 1874–1945 (vok.). Nuoroda tikrinta 2021-09-20. Naujoji seniūnija apėmė plotą tarp Šorelių ir Vieškalnių girių, seniūnijos viduriu tekėjo Žvirgalis, šiauriniu pakraščiu – Alksnupė.

Antrojo pasaulinio karo pabaigoje, artėjant frontui, kaimo gyventojai pasitraukė į Vokietijos gilumą, vietoje jų po karo atkelta kolonistų iš Sovietų Sąjungos. Sovietmečiu Rukai sunyko, išliko tik pavieniai pastatai. XXI a. pradžioje Rukų teritorijoje pastatyta Krasnoznamensko dujų kompresorių stotis.Состоялся торжественный ввод в эксплуатацию первой очереди компрессорной станции «Краснознаменская» , Gazprom.ru, 2005-11-28. Nuoroda tikrinta 2021-09-20. Nuo 2008 m. Rukų teritorija priklauso Krasnoznamensko rajono Dobrovolsko kaimo gyvenvietei.

 Gyventojai 

 Šaltiniai 

 Nuorodos 


Kategorija:Pilkalnio apskrities gyvenvietės
Kategorija:Panaikintos Krasnoznamensko rajono gyvenvietės