I. Šimonytės ministrų kabinetas

Ingridos Šimonytės ministrų kabinetas – 18-asis Lietuvos vyriausybės kabinetas nuo nepriklausomybės atkūrimo 1990 m.

 Istorija 

 Koalicijos formavimas 
Antrojo 2020 m. Seimo rinkimų turo naktį, suskaičiavus rezultatus, buvo išplatinta deklaracija apie centro-dešinės koaliciją tarp Tėvynės sąjungos – Lietuvos krikščionių demokratų, Liberalų sąjūdžio ir Laisvės partijos.Trys partijos išplatino deklaraciją dėl koalicijos: formuojama Vyriausybė, vadovaujama Šimonytės  Politinės jėgos įsipareigojo pradėti derybas, kurios truko dvi savaites ir baigėsi sėkmingai – partijos lapkričio 9 d. pasirašė koalicinę sutartį.Koalicijos sutartis pasirašyta – partnerės imasi portfelių dalybų Į ministrės pirmininkės pareigas pagal sutartį deleguota Ingrida Šimonytė. Jos kandidatūrai Seimas pritarė lapkričio 24 d.Seimas sutiko skirti I. Šimonytę premjere, kitą dieną dekretu tai patvirtino ir prezidentas Gitanas Nausėda.Nausėda paskyrė Šimonytę ministre pirmininke I. Šimonytė – antroji moteris, užimanti vyriausybės vadovo pareigas (pirmoji 1990 m. buvo Kazimira Danutė Prunskienė).

Lapkričio 18 d., dar iki paskyrimo, I. Šimonytė pristatė kabineto sudėtį, kurią prezidentas su pakeitimais patvirtino gruodžio 7 d.DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS VYRIAUSYBĖS SUDĖTIES . Įgaliojimus veikti vyriausybė gavo gruodžio 11 d.Lietuva turi naują Vyriausybę – Seimas pritarė programai, prisiekė ministrai

 Pertvarkymas 
Pagal Konstituciją, vyriausybė, išrinkus prezidentą, 2024 m. liepos 12 d. grąžino savo įgaliojimus, įvyko neryškus pertvarkymas – pakeisti sveikatos apsaugos ir žemės ūkio ministrai.

 Kabineto sudėties ir darbų apžvalga 

 Sudėtis 
I. Šimonytės kabinetas narių požiūriu buvo pats stabiliausias – net praėjus dviem darbo metams nebuvo pakeistas nė vienas ministras. Taip pat, ši vyriausybė buvo labiausiai lyčiu balansu subalansuotas ministrų kabinetas Lietuvos istorijoje: jame, iki tol, kol atsistatydino švietimo, mokslo ir sporto ministrė Jurgita Šiugždinienė, dirbo septynios moterys (47%) ir aštuoni vyrai (53%). Vėliau moterų skaičius kiek svyravo ir sumažėjo, tačiau vis tiek pasižymėjo rekordiniu skaičiumi moterų viename vyriausybės kabinete.

 Darbas: vidinės ir užsienio krizės 
I. Šimonytė žiniasklaidoje vadinta „krizių premjere“,Naujausia apklausa: Rusijai pradėjus karą Ukrainoje, gyventojai atsisuko į Nausėdą kadangi jos vadovaujama vyriausybė susidūrė su ne viena vidaus ir užsienio krize. Tuo, anot politikos mokslininko Mato Baltrukevičiaus, „ši vyriausybė tikrai išskirtinė“.Vienos krizės užklupo netikėtai, kitas sukūrė patys: kas purtė Šimonytės Vyriausybę?

Nuo pat pirmosios darbo dienos, 2020 m. gruodį, teko žaboti COVID-19 pandemiją: įvesti griežtą karantinąPirmasis Vyriausybės nutarimas: sugriežtintas karantinas pratęstas iki sausio 31-osios, pradėti masinę vakcinacijąStartuoja masinė vakcinacija – skiepytis kviečiami visi gyventojai nuo 16 metų  bei įdiegti Galimybių pasą, kuriuo pasiskiepiję ar persirgę liga žmonės galėjo naudotis kontaktinėmis paslaugomis.Vyriausybė užveria duris neturintiesiems galimybių paso: negalės lankytis didelėse parduotuvėse, kavinėse, gauti kai kurių paslaugų

2021 m. birželį Baltarusijos ir Lietuvos pasienyje, Vakarų nepripažįstama Aleksandro Lukašenkos Baltarusijos diktatūra, keršydama už ES sankcijas (po suklastotų 2020 m. Baltarusijos prezidento rinkimų, Ryanair skrydžio 4978 nutupdymo, kalinamų opozicijos atstovų), įveiklino nelegalią migraciją iš Irako ir Sirijos į Lietuvą, padėdama nelegaliems migrantams kirsti Baltarusijos ir Lietuvos sieną. Jų kiekis išsaugo ~35 kartus.EP pirmininkas: migrantų antplūdis į Lietuvą kelia nerimą, lrytas.lt Vis auganti migrantų įsibrovimo į Lietuvą statistika paskatino I. Šimonytės vyriausybę 2021 m. liepos 2 d. paskelbti valstybės lygio ekstremalią situaciją.Dėl migrantų antplūdžio valstybės mastu paskelbta ekstremali situacija, imtasi vidaus reikalų ministrės Agnės Bilotaitės inicijuotos „apgręžimo politikos“, leidusios apgręžti neteisėtai sieną kirtusius migrantus.Neteisėti migrantai bus apgręžiami, nukreipiami į pasienio punktus I. Šimonytės kabinetas tai pat apsisprendė ir dėl 508 kilometrų fizinio barjero įrengimo prie sienos su BaltarusijaVyriausybė apsisprendė dėl fizinio barjero įrengimo prie sienos su Baltarusija, jį statys įmonių grupė „EPSO-G“, kuris buvo sumontuotas 2022 m. rugsėjį.Pasienyje su Baltarusija baigtas statyti fizinis barjeras

2022 m. prasidėjus Rusijos invazijai į Ukrainą, teko didelį dėmesį teikti pabėgusiems nuo karo veiksmų migrantais, nacionalinei gynybai skirti daugiau, nei sutarta, lėšų – 2023 m. pasiekta rekordinė suma – apie 2 mlrd. eurų, arba 2,77 proc. nuo BVP., taip Lietuva tarp NATO šalių pagal gynybos išlaidų procentą nuo BVP užėmė 5 vietą. Gynybos sferoje taip pat buvo pasiektas susitarimas su Vokietija dėl brigados Lietuvoje dislokavimo.Ministrės Pirmininkės Ingridos Šimonytės kalba pristatant 2023 metų valstybės pažangos ataskaitą

Karo veiksmai Ukrainoje turėjo įtakos didelėms energetikos išteklių kainoms ir rekordinei infliacijai Lietuvoje.Užsitęsęs karas ir energetinis šokas lėtins ekonomikos augimą Prie to prisidėjo ir Kinijos ekonominės sankcijos prieš verslą, kuris mezgė ryšius su Taivanu ir jo atstovybe, kurią ši vyriausybė atidarė. Visam tai pažaboti buvo rekordiškai didinamos pensijos ir kitos socialinės išmokos. Visgi nepaisant iššūkių, Lietuvos realus BVP buvo daugiau nei 8 proc. didesnis nei prieš pandemiją.

Vyriausybę buvo užklupusios ir kelios vidinės krizės: dėl tinkamai neįgyvendintų sankcijų bendrovei „Belaruskalij“, dėl ko jau trauktis ruošėsi susisiekimo ir užsienio reikalų ministrai Marius Skuodis ir Gabrielius Landsbergis, o vėliau ir ministrė pirmininkė; taip pat krizė kilo dėl visuomenininko Andriaus Tapino akcijos „Skaidrinam“, kai dėl neva pasisavintų Kauno miesto savivaldybėje lėšų atsistatydino švietimo, mokslo ir sporto ministrė J. Šiugždinienė.Nausėda priėmė Šiugždinienės atsistatydinimą Su tokiu ministrės sprendimu nesutikusi (esą tai yra ne trijų – paaiškėjo vėliau ir apie kitus – ministrų, o visų politikų bei politinių partijų klausimas), bet jį patvirtinusi, vyriausybės vadovė svarstė trauktis pati. Ši ministerija po kurio laiko neteko ir dar vieno savo vadovo Gintauto Jakšto, kai buvo tinkamai neįvykdytas tarpinių atsiskaitymų procesas bendrojo ugdymo mokyklose. Jakštas premjerei teikia atsistatydinimo pareiškimą, pareigas palieka viceministras Skaudžius Paskutiniąją atsistatydinusia ministre tapo socialinės apsaugos ir darbo ministerijos vadovė Monika Navickienė, dėl kurios vyro verslo teisėsaugai kilo klausimų.Nausėda pasirašė dekretą dėl Navickienės atleidimo

Darbą I. Šimonytės kabinetas baigė 2024 m. gruodžio 12 d., kai įgaliojimus gavo Gintauto Palucko vadovaujamas devynioliktasis ministrų kabinetas.papildyti

 Kabinetas 

 Vyriausybėje dirbusios partijos 






 Sudėtis 
Šie ministrai dirbo aštuonioliktame ministrų kabinete:Ingridos Šimonytės vadovaujama Vyriausybė nuo 2020
MinisterijaMinistrasPolitinė partijaLaikotarpisNuoIkiMinistrė pirmininkė100x100pxIngrida ŠimonytėTS-LKD2020 m. gruodžio 11 d.2024 m. gruodžio 12 d.Aplinkos100x100pxSimonas GentvilasLS2020 m. gruodžio 11 d.2024 m. gruodžio 12 d.Ekonomikos ir inovacijų107x107pxAušrinė ArmonaitėLP2020 m. gruodžio 11 d.2024 m. gruodžio 12 d.Energetikos102x102pxDainius KreivysTS-LKD2020 m. gruodžio 11 d.2024 m. gruodžio 12 d.Finansų106x106pxGintarė SkaistėTS-LKD2020 m. gruodžio 11 d.2024 m. gruodžio 12 d.Krašto apsaugos120x120pxArvydas AnušauskasTS-LKD2020 m. gruodžio 11 d.2024 m. kovo 25 d.107x107pxLaurynas KasčiūnasTS-LKD2024 m. kovo 25 d.Seime prisiekė naujasis krašto apsaugos ministras2024 m. gruodžio 12 d.Kultūros107x107pxSimonas KairysLS2020 m. gruodžio 11 d.2024 m. gruodžio 12 d.Socialinėsapsaugos ir darbo107x107pxMonika NavickienėTS-LKD2020 m. gruodžio 11 d.2024 m. birželio 13 d.Nausėda pasirašė dekretą dėl Navickienės atleidimo Vytautas ŠilinskasIšsikėlė pats(TS-LKD)2024 m. birželio 27 d.Užimtos trūkstamų ministrų kėdės: prezidentas paskyrė Morkūnaitę-Mikulėnienę ir Šilinską2024 m. gruodžio 12 d.Susisiekimo Marius SkuodisIšsikėlė pats(LP)2020 m. gruodžio 11 d.2024 m. gruodžio 12 d.Sveikatos apsaugos 100x100pxArūnas DulkysIšsikėlė pats(TS-LKD)2020 m. gruodžio 11 d.2024 m. rugpjūčio 6 d.Palikdamas postą Dulkys susigraudino: „Revoliucija suvalgo savo vaikus“Aurimas PečkauskasIšsikėlė pats(TS-LKD)2024 m. rugpjūčio 13 d.Seime prisiekė naujieji sveikatos apsaugos ir žemės ūkio ministrai2024 m. gruodžio 12 d.Švietimo,mokslo ir sporto100x100pxJurgita ŠiugždinienėTS-LKD2020 m. gruodžio 11 d.2023 m. gegužės 23 d.Prezidentas priėmė J. Šiugždinienės atsistatydinimą100x100pxGintautas JakštasIšsikėlė pats(TS-LKD)2023 m. liepos 4 d.Nausėda paskyrė Jakštą švietimo, mokslo ir sporto ministru2024 m. balandžio 10 d. Nausėda pasirašė dekretą dėl Jakšto atleidimo iš švietimo ministro pareigų107x107pxRadvilė Morkūnaitė-MikulėnienėTS-LKD2024 m. birželio 27 d.2024 m. lapkričio 14 d.Dėl Seimo vicepirmininkės posto Morkūnaitė-Mikulėnienė nebaigs darbo ministerijojeTeisingumo 100x100pxEwelina DobrowolskaLP2020 m. gruodžio 11 d.2024 m. gruodžio 12 d.Užsienio reikalų101x101pxGabrielius LandsbergisTS-LKD2020 m. gruodžio 11 d.2024 m. gruodžio 12 d.Vidaus reikalų100x100pxAgnė BilotaitėTS-LKD2020 m. gruodžio 11 d.2024 m. gruodžio 12 d.Žemės ūkio106x106pxKęstutis NavickasTS-LKD2020 m. gruodžio 11 d.2024 m. gruodžio 12 d.124x124pxKazys StarkevičiusTS-LKD2024 m. rugpjūčio 13 d.2024 m. gruodžio 12 d.

 Išnašos 

Kategorija:Lietuvos ministrų kabinetai