Karmėlavos kapinės

Karmėlavos kapinės – pagrindinės Kauno miesto gyventojų kapinės, įsikūrusios Karmėlavos miestelyje (Karmėlavos sen.), Kauno rajone. Kapinės užima 82 ha plotą, esantį vakariniame Karmėlavos pakraštyje. Iš plento  nuo Kauno pusės kapinės pasiekiamos keliu pro Margavą (rodyklė „Margava 0,1“) ir Pilėnų mišką. Iš miesto vyksta „Kauno autobusų“ maršrutiniai autobusai.Į Karmėlavos kapines – naujas autobusas  kaunas.lt 

Kapines administruoja ir prižiūri Kauno savivaldybės įmonė „Kapinių priežiūra“.Įmonė „Kapinių priežiūra“
Kapinių sklypas išsidėstęs stačiakampio formos, kalvotoje, mišku apaugusioje teritorijoje. Rytinėje dalyje prie Karmėlavos Pušyno gatvės prieina senoji kapinių dalis. Plotas suskirstytas į 35 kvartalus. Kapinių administracija įsikūrusi pietiniame kapinių pakraštyje.
miniatiūra|240px|left|Priekyje, aukščiausioje vietoje stūkso vandens bokštas

Kapinės veikia nuo 1985 m. Kasmet čia buvo naujai palaidojama apie 1000 mirusiųjų. Dėl vietų trūkumo kapinės riboto laidojimo.

 Istorija 

1983 m. Kauno rajono Darbo žmonių deputatų tarybos vykdomasis komitetas Kauno miestui perdavė 82,2 ha žemės Kauno kapinėms prie Karmėlavos įrengti. Sklypas buvo perleistas su sąlyga, kad, įrengus kapines, jose 3 ha plotas bus perduotas Kauno rajonui. Turėjo būti iškeldintos gretimo Pelenių kaimo gyventojų šeimos, aprūpinant jas būstais bei išmokant kompensacijas pagal LTSR Ministrų Tarybos nutarimą. Tačiau šis sovietmečio nutarimas nebuvo vykdomas, Pelenių sodybos liko, kūrėsi naujakuriai, kolektyviniai sodai. Gyventojų sodybos atsirado prie pat kapinių, pažeisdamos sanitarines kapinių apsaugos zonos ribas. 2002 m. užlaidojus seniūnijai skirtas vietas senosiose kapinėse, mirusieji pradėti laidoti Kauno miestui skirtoje vietoje. Dėl neūkiškos kapinių eksploatacijos iš kapinėms skirto ploto Kaunas panaudojo tik pusę teritorijos. Dėl tolesnės kapinių plėtros pradėjo reikšti pretenzijas vietos gyventojai ir Kauno rajono savivaldybė.Karmėlavos kapinės beldžiasi į gyventojų langus kauno.diena.lt 2005-05-20Kapinių problema Kaune kaip niekad aktuali respublika.lt 2008-02-28

Kaunui skirtose naujose Vainatrakio kapinėse buvo numatyta pradėti laidoti nuo 2007 m., tačiau dėl užsitęsusio privačių žemių išpirkimo jos atidarytos gerokai vėliau – 2014 m.

 Kapinėse palaidoti 
 Juozas Aleknavičius (1906–1987), dailininkas tapytojas
 Domas Vaitkūnas (1893–1988), kooperatininkas
 Eugenijus Nikolskis (1917-1992), stalo tenisininkas, krepšininkas
 Balys Gaidžiūnas (1911–1996), rezistentas
 Stanislovas Biržiškis (1900–1996), poetas, etnografas
 Petras Rolofas (1930–1997), kraštotyrininkas
 Richardas Banaitis (1933–1997), šachmatininkas
 Antanas Barauskas (1924–1999), inžinierius elektrikas
 Juozas Ardzijauskas (1929–2002), poetas
 Antanas Stancevičius (1920–2007), agronomas
 Rimantas Didžgalvis (1945–2009), Kauno politikas
 Vladas Katkevičius (1937–2009), Kauno meras
 Kazys Valentas Žaltauskas (1963–2012), dailininkas vitražistas
 Augustas Tamaliūnas (1943–2012), žurnalistas
 Vanda Briedienė (1932–2013), Seimo narė
 Juozas Mažeika (1927–2013), pedagogas, dailininkas
 Stanislovas Čepinskis (1934–2014), smuikininkas, dirigentas
 Justinas Valenta (1932–2015), Palangos politikas
 Kajetonas Jurėnas (1955–2015), architektas
 Rita Vinciūnienė (1944–2015), pedagogė, rašytoja
 Algimantas Miškinis (1929–2015), architektas
 Alfonsas Grumbinas (1943–2018), regbininkas
 Linas Pečiūra (1960–2020), gitaristas
 Albinas Stankus (1942–2021), gydytojas
 Agnė Jagelavičiūtė (1980–2022), televizijos laidų vedėja

 Šaltiniai 

Kategorija:Kauno rajono kapinės
Kategorija:Karmėlava