Natalija Arlauskaitė

Natalija Arlauskaitė (g. ? m.) – Lietuvos vizualumo ir kino tyrinėtoja, Vilniaus universiteto Tarptautinių santykių ir politikos mokslų instituto profesorė.

 Biografija 
1999 m. kovo 3 d. VU apgynė filologijos disertaciją „Velimiro Chlebnikovo tekstų semantinės erdvės struktūra“.http://www.mokslas.mii.lt/mokslas/SRITYS/duom00.php?pav=A&sritis=H  

1998 - 2001 m. vadovavo Atviros visuomenės kolegijai (direktorė, įstaigos steigėjas - Atviros Lietuvos fondas). 

1999 - 2007 m. dirbo VU Filologijos fakulteto Rusų filologijos katedroje lektore, vėliau docente.

2001 - 2003 - VU Istorijos fakulteto Kultūrinių bendrijų studijų centro direktorė (projektų vadovė). 

2007 - 2012 m - VU Lyčių studijų centro docentė.

2010 m. pradėjo dirbti VU TSPMI.https://www.tspmi.vu.lt/zmogus/natalija-arlauskaite/ 

Stažavosi ir vykdė tyrimus Niujorko, Konstancos, Oksfordo, Krokuvos Jogailos, Tbilisio valstybiniame universitetuose, Edinburgo universiteto Priešakinių humanitarinių tyrimų institute, Rusų muziejuje.

Akademiniai interesai tarpdisciplininiai, jungiantys kino ir vizualumo teorijas; kritinę teoriją ir lyčių studijas; istorinės atminties ir sovietmečio vizualumo politikos tyrimus; Rusijos studijas ir propagandos analizę.

Doktorantūros studijų pakopoje bendradarbiauja su Vilniaus Dailės akademijaNatalija Arlauskaitė, Vilniaus dailės akademija, https://www.vda.lt/lt/doktorantura/menotyros-dirbtuviu-ciklas/natalija-arlauskaite- ir Lietuvos muzikos ir teatro akademijahttps://lmta.lt/en/doktoranturos-studijos/meno-doktorantura/teatro-ir-kino-krypties-meno-doktorantura/doktorantu-vadovai/.

 Visuomeninė veikla 
 2016-2024 - viena iš Nacionalinės emancipacijos dienos sumanytojų ir rengėjųhttps://emancipacija.lt/. 
 Bendradarbiavimas su kino festivaliais, visuomeninėmis organizacijomis, užsiimančiomis kino edukacija, platinimu, švietimu.
 Diskusijos ir interviu įvairiomis temomis: lyčių lygybė, žodžio laisvė, nuotolinės studijos.https://manoteises.lt/zyma/natalija-arlauskaite/

 Įvertinimai 
 2020 m. VU rektoriaus premija už mokslą.VU TPSMI (2020) Facebook skelbimas
 2020 m. knygos meno konkurso pagrindinis apdovanojimas paskirtas Agnei Dautartaitei-Krutulei už Natalijos Arlauskaitės knygos "Nuožmi taika: žlugusių režimų fotografija dokumentiniame kine" dizainąhttps://www.vu.lt/naujienlaiskis/graziausia-2020-uju-metu-knyga-vilniaus-universiteto-leidykloje-isleista-prof-natalijos-arlauskaites-knyga-nuozmi-taika-zlugusiu-rezimu-fotografija-dokumentiniame-kine.
 2020 m. gauta Skirmanto Valiulio premija (Lietuvos fotomenininkų sąjunga). Premija skiriama fotografijos meno teoretikams ir kritikams. Suteikta už tarpdisciplininę studiją „Nuožmi taika. Žlugusių režimų fotografija dokumentiniame kine“.Lietuvos fotomenininkų sąjunga (2020). SKELBIAMI LIETUVOS FOTOMENININKŲ SĄJUNGOS PREMIJŲ LAUREATAI. photography.lt
 2022 m. Metų knygos nominacija už „Fokuse: moterys Lietuvos kine“ (sud. kartu su Lina Kaminskaite, Lapas, 2021)https://lla.lt/lt/knygu-katalogas/metu-knygos-rinkimai/metu-knygos-rinkimai-2021/publicistika-ir-dokumentika/item/277-natalija-arlauskaite-lina-kaminskaite-fokuse-moterys-lietuvos-kine?iccaldate=2025-7-1.

 Bibliografija 
Knygos






Vertimai






 Atsiliepimai 
Knygų apžvalgininkas Audrius Ožalas monografiją "Nuožmi taika: žlugusių režimų fotografija dokumentiniame kine” apibūdino:"Ši revizija iš naujo analizuoja vizualias žmonių patirtis, tai, ką nuotraukose bandė užfiksuoti režimai, pateikiant tuos vaizdinius naujuose kontekstuose. Persiklojantys pasakojimai, kontekstai, tai, kaip jie dera tarpusavyje, tai, kaip praeities formos gali būti nagrinėjamos dabartyje, kokios jungtys išnaudojamos šiuolaikiniuose pasakojimuose – autorė nagrinėja tai pasitelkdama tiek lietuviškus, tiek užsienio pavyzdžius. Ir tai svarbu ne tik siekiant suprasti, kaip mes matome tas išraiškos formas dabar, bet ir galvojant, kaip galime į buvusių režimų ženklus pažvelgti ateityje, kokiuose kontekstuose juos pristatyti."Ožalas, A.(2020). TOP 12 negrožinių knygų: menas, istorija, slaptosios tarnybos ir Visatos paslaptys. 15min.ltPoetė, knygų apžvalgininkė Aušra Kaziliūnaitė monografijos "Savi ir svetimi olimpai: ekranizacijos tarp pasakojimo teorijos ir kultūros kritikos" recenzijoje teigia: 
“Reikia pastebėti, kad jie analizuojami su dideliu užsidegimu, skrupulingai, detaliai ir įdomiai. Gausu faktinės medžiagos, kūrybingai ir originaliai narstomos net smulkiausios detalės. Daug nuorodų į platesnius kontekstus ir taiklių pastebėjimų.  Mokslinė teksto stilistika netampa perdėm „sausa“, apskritai dėl puikiai įvaldyto rašymo stiliaus knygą tiesiog malonu skaityti […].Kaziliūnaitė, A.(2015). Recenzija kaip sakinys vienam sakiniui, arba „Viktoras Frankenšteinas - ne tik Filmo personažas, bet ir kino žiūrovas.“. letmekoo.lt

 Šaltiniai 

Kategorija:VU Tarptautinių santykių ir politikos mokslų instituto dėstytojai