Būdviečių valsčius

Būdviečių valsčius (, nuo 1939 m. Amtsbezirk Altenkirch) – Rytų Prūsijos administracinis teritorinis vienetas, gyvavęs 1874–1945 m. dabartinės Kaliningrado srities rytinėje dalyje. Iki 1922 m. priklausė Ragainės apskričiai, vėliau buvo Tilžės-Ragainės apskrities sudėtyje. Valsčiaus centras buvo Būdviečiuose.

Istorija
Suformuotas 1874 m. pagal 1872 m. priimtus „Apskričių nuostatus Prūsijos, Brandenburgo, Pomeranijos, Poznanės, Silezijos ir Saksonijos provincijoms“Vasilijus Safronovas, Valsčius, 2, Mažosios Lietuvos enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2024-09-01. iš 10 kaimo bendruomenių ir 1 dvaro apygardos. 1909 m. valsčius gerokai praplėstas – prie jo prijungtos 8 kaimo bendruomenės iš Kakšių valsčiaus, 1 dvaro apygarda iš Jukšteino valsčiaus ir 2 kaimo bendruomenės iš Lenkviečių valsčiaus. 1928 m. panaikintos dvaro apygardos: Kalvelių pelkė prijungta prie Kalvelių kaimo, Kakšių bala atiduota Važininkų valsčiui, Dundulių dvaras prijungtas prie Dundulių kaimo. 1929 m. Senujų ir Naujųjų Eglininkų kaimai sujungti į Eglininkų kaimo bendruomenę, Aukštkalnių ir Bėginių kaimai prijungti prie Pabūdupių, Kulmiškieji Kakšiai prijungti prie Didžiųjų Puskepalių. 1930 m. Brandviečiai prijungti prie Naujininkų. 1930–1945 m. Būdviečių valsčių sudarė 15 kaimo bendruomenių: Būdviečių, Didžiųjų Puskepalių, Dundulių, Eglininkų, Gaištautų, Gestviečių, Gindvilų, Kalvelių, Naujininkų, Nestonviečių, Pabūdupių, Pietkalnių, Prūsgirių, Vinkšnynų ir Žurelių.Amtsbezirk Altenkirch, Territoriale Veränderungen in Deutschland und deutsch verwalteten Gebieten 1874–1945 (vok.). Nuoroda tikrinta 2024-10-17.

Valsčius buvo rytinėje Tilžės-Ragainės apskrities dalyje, Šešupės ir Įsruties vandenskyroje. Valsčiumi tekėjo Stirtupė, pakraščiais – Įsrutis, Būdupė ir Dirvonupė. Vakaruose valsčių vietomis kirto senovinis užpelkėjęs Nemuno–Įsruties slėnis. Valsčiumi ėjo Tilžės–Stalupėnų geležinkelis (veikė Naujininkų stotis), Ragainės–Lazdynų, Ragainės–Pilkalnio, Būdviečių–Lazdynų ir Būdviečių–Kraupiško plentai.

1905 m. valsčiuje buvo 1686 gyventojai, iš jų 94 lietuviai (5,6 %). Daugiausia lietuvių gyveno Kalveliuose (23,7 %) ir Gestviečiuose (16,9 %). 1939 m. valsčiuje buvo 2627 gyventojai. Didžiausios gyvenvietės buvo valsčiaus ir parapijos centras Būdviečiai (787 gyv.) ir Naujininkai (371 gyv.).Stadt Tilsit und Landkreis Tilsit-Ragnit/Pogegen, verwaltungsgeschichte.de. Suarchyvuota 2016-03-14. Nuoroda tikrinta 2024-10-17.

 Šaltiniai 

Kategorija:Ragainės apskrities valsčiai
Kategorija:Tilžės-Ragainės apskrities valsčiai