Girėliškiai B

GirėliškiaiKusų parapijos kaimai, Mažosios Lietuvos enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2021-08-26. (, oficialiuose dokumentuose ir žemėlapiuose, kad atskirti nuo kitų tame pačiame valsčiuje ir toje pačioje parapijoje esančių Girėliškių – Girrehlischken B, nuo 1938 m. Ebenwalde, nuo 1946 m. Krasnoselskojė, ) – buvęs kaimas Rytų Prūsijoje, Pilkalnio apskrityje, dabartinės Kaliningrado srities rytinėje dalyje, 19 km į šiaurės vakarus nuo Pilkalnio, 22 km į pietvakarius nuo Lazdynų.

 Istorija 
dešinėje|miniatiūra|260px|Girėliškių kaimo bendruomenė 1935 m.

Įkurti valstybinio miško žemėse XVIII a. antroje pusėje.Erwin Spehr, Aus der Geschichte des Kreises Schloßberg (Pillkallen), (vok.). Nuoroda tikrinta 2021-08-26. 1785 m. buvo laisvųjų valstiečių kaimas su 8 ugniakurais (gyvenamaisiais pastatais),Johann Friedrich Goldbeck, Volständige Topographie des Königreichs Preussen, Volständige Topographie vom Litthauischen Kammer=Departement, p. 42. Karaliaučius ir Leipcigas, 1785 (vok.). 1821 m. – laisvųjų valstiečių kaimas su 56 gyventojais.Alexander A. Mützell, Leopold Krug, Neues topographisch-statistisch-geographisches Wörterbuch des preussischen Staats, T.2 (G – Ko), p. 33. Kümmel, Halle, 1821 (vok.) 1854 m. Girėliškiuose buvo vėjo malūnas, 10 gyvenamųjų pastatų ir 72 gyventojai. Eduard Messow, Topographisch-statistisches Handbuch des Preussischen Staats, T.1 (A – K), p. 235. Baensch, Magdeburgas, 1854 (vok.) Iki 1818 m. priklausė Įsruties apskrities Brakupėnų domenų valsčiui, 1818–1945 m. – Pilkalnio apskričiai, buvo 1874 m. įsteigto Baltrušėlių valsčiaus kaimas. Tikintieji iki 1853 m. priklausė Kusų, vėliau – Rautenberkio evangelikų liuteronų parapijai.

Po Antrojo pasaulinio karo išnyko. Nuo 2008 m. kaimo teritorija priklauso Krasnoznamensko rajono Vesnovo kaimo gyvenvietei.

 Gyventojai 

 Šaltiniai 

Kategorija:Pilkalnio apskrities gyvenvietės
Kategorija:Panaikintos Krasnoznamensko rajono gyvenvietės