Armėnijos ir Lietuvos santykiai

miniatiūra|Armėnijos ambasada Vilniuje
Armėnijos–Lietuvos santykiai – dvišaliai tarptautiniai santykiai tarp Armėnijos ir Lietuvos. Oficialūs tarptautiniai dvišaliai santykiai užmegzti 1991 m. lapkričio 21 d. Tiek Lietuva, tiek Armėnija buvo Rusijos imperijos ir SSRS sudėtyje. Armėnija Lietuvos nepriklausomybę pripažino dar 1991 m. rugsėjo 12 d. (kitais šaltiniais remiantis – rugpjūčio 14 d.Politinis bendradarbiavimas, Lietuvos Respublikos Ambasada Armėnijoje , pati formaliai būdama SSRS respublika. Savo ruožtu Lietuva tapo pirmąja valstybe, pripažinusia Armėnijos nepriklausomybę 1991 m. rugpjūčio 14 d.28 years ago, Lithuania becomes first country to recognize independence of Republic of Armenia

Lietuva savo šalies ambasadą turi Jerevane (įsteigta 2007 m. spalio 1 d., dabartinis ambasadorius – Andrius Pulokas), o Vilniuje yra įsikūrusi Armėnijos ambasada (dabartinis ambasadorius – Armenas Martirosjanas).

Abi valstybės yra JTO, Europos Tarybos, Pasaulio Prekybos Organizacijos ir kitų tarptautinių organizacijų narės.

Lietuvoje veikia gan aktyvi armėnų bendruomenė, kurią vienija Lietuvos armėnų sąjunga.Tautinių mažumų departamentas prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės. Armėnai  Tuo tarpu Armėnijoje veikia Armėnijos lietuvių bendruomenė.

 Santykių istorija 

 Pirmieji kontaktai LDK laikotarpiu 
Santykiai tarp tautų siekia XIV a., Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei plečiantis į slavų žemes rytuose, kuriose gyventa ir armėnų. XVI a. pab. – XVIII a. LDK jau buvo paplitusi armėnų auksakalystė bei dvarų tekstilės gaminiai. Armėnai buvo Žygimanto Augusto rūmų sargybiniai ir siuvinėtojai, įnešę į dvaro kultūrą rytietiškų elementų.Tautinių mažumų departamentas prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės. Armėnai 

 Santykiai Rusijos imperijos sudėtyje ir SSRS okupacijos metais 
Lietuvos žemės buvo galutinai įjungtos į Rusijos imperijos teritoriją 1795 m. Tuo tarpu dalis Armėnijos žemių 1828 m. buvo užimtos Rusijos. Rusijos imperijai subyrėjus 1917 m. abi šalys buvo paskelbusios nepriklausomybes, tačiau Pirmoji Armėnijos Respublika, nors buvo pripažinta Tautų Sąjungos, nusilpo po karų su gruzinais, azerbaidžaniečiais, turkais ir galop 1920 m. pabaigoje buvo užimta Raudonosios armijos dalinių. Iš pradžių Armėnija įėjo į Užkaukazės TFSR, o nuo 1936 m. jai suteiktas sovietinės respublikos statusas. 1940 m. buvo okupuota Lietuva ir įkurta Lietuvos TSR.

Sovietiniu laikotarpiu paspartėjo migracija iš Armėnijos į Pabaltijo respublikas, įskaitant Lietuvą. Taip pat migraciją paskatino 1988 m. įvykęs žemės drebėjimo Spitake ir 1989–1990 m. Azerbaidžane ir Kalnų Karabache prasidėję etninio pobūdžio neramumai.

 Santykiai atkūrus nepriklausomybes (nuo 1991 m.) 
Be dvišalio bendradarbiavimas vyksta ir per Rytų partnerystę, kurią yra pasirašiusi Armėnija, ir ES, kurios narė yra Lietuva. Pagal vystomąjį bendradarbiavimą Lietuva yra donorė į įvairius projektus Armėnijoje. Nuo santykių užmezgimo pasirašytos devynios dvišalės sutartys ekonomikos, švietimo, saugumo srityse.  Lietuva yra pripažinusi armėnų genocidą (Seimas pripažino 2005 m.).

2003 m. Armėnijoje su oficialiu vizitu lankėsi ir su Armėnijos prezidentu susitiko tuometis Lietuvos prezidentas Rolandas Paksas. 2009 m. Davose prezidentas Valdas Adamkus susitiko su Armėnijos Prezidentu Seržu Sargsianu.Lietuvos ir Armėnijos prezidentai aptarė dvišalius ir Armėnijos euroatlantinės integracijos klausimus 

Seime veikia Tarpparlamentinių ryšių su Armėnijos Respublika grupė (dabartinė pirmininkė – LSDP frakcijos narė Ingrida Braziulienė)Tarpparlamentinių ryšių su Armėnija grupė (lrs.lt).

 Švietimo, mokslo ir technologiniai mainai 
2012 m. pasirašytas Tarp Lietuvos ir Armėnijos pasirašytas Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Armėnijos Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl bendradarbiavimo kultūros srityje (įsigaliojo 2014 m.) 

 Ekonominis bendradarbiavimas  
Prekybos balanse vyrauja eksportas iš Lietuvos į Armėniją. 2018 m. prekybos apyvarta tarp šalių siekė 26,3 mln. eurų. Pastaraisiais metais prekybos apimtys smarkiai krito.

 Eksportas sudaro 23,3 mln. eurų;
 Importas sudaro 2,95 mln. eurų; Daugiausiai importuojami nealkoholiniai ir alkoholiniai gėrimai (46%), sidabro atliekos ir laužas (37,2%).

Žymiausias Armėnijos investuotojas nėra aiškus. Daugiausia investuota į apdirbamąją gamybą, didmeninę ir mažmeninę prekybą, privatų nekilnojamąjį turtą, informaciją ir ryšius.

Pilietiniai mainai
 Metai  2016Migracijos metraštis 2015 , Migracijos departamentas prie VRM  2020Migracijos metraštis 2019 , Migracijos departamentas prie VRM  2021Migracijos metraštis 2020 , Migracijos departamentas prie VRM  2022Migracijos metraštis 2021 , Migracijos departamentas prie VRM Armėnijos piliečių skaičius Lietuvoje 432  336  336  348

 Metai  2016  2020  2022 Lietuvos piliečių skaičius Armėnijoje 29  34  50

 Pasiuntinių sąrašas 
 Pasiuntiniai Armėnijai 
 2001–2002 m. – Zenonas Namavičius ambasadorius (rezidavo Maskvoje)
 2003–2008 m. – Rimantas Šidlauskas ambasadorius (rezidavo Maskvoje)
 2008–2012 m. – Giedrius Apuokas
 2013–2018 m. – Erikas Petrikas
 2018 m. – Izolda Bričkovskienė (laikinoji reikalų patikėtinė)
 2019-2022 m. – Inga Stanytė-Toločkienė  (Delfi.lt)
 nuo 2023 m. - Andrius PulokasPrezidentas įteikė skiriamuosius raštus Lietuvos ambasadoriui Armėnijoje (BNS Spaudos centras)

 Pasiuntiniai Lietuvai 
Sąrašas yra nepilnas
 Ašotas Hovakimianas, 2000–2006 m., pirmasis Armėnijos ambasadorius Lietuvai (rezidavo Lenkijoje).
 Tigranas Mkrtchianas (2016-2021 m.)
 Armenas Martirosjanas (nuo 2021 m.)Nacionalinėje bibliotekoje lankėsi naujasis Armėnijos ambasadorius (Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka)

 Armėnijos ordinų kavalieriai lietuviai ir Lietuvos ordinų kavalieriai armėnai 
Už nuopelnus Lietuvai 2002 m. birželio 24 d. Vytauto Didžiojo ordino Didžiuoju kryžiumi apdovanotas buvęs prezidentas Robert Kocharian.

Armėnijos Mesropo Maštotso ordinu yra apdovanotas prezidentas Valdas Adamkus.

 Šaltiniai 

 Taip pat žiūrėkite 
 Lietuvos armėnai