Ežerupiai

EžerupiaiEžerupiai. Mažosios Lietuvos enciklopedija, T.1 (A-Kar). Vilnius, Mažosios Lietuvos fondas, Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2000 (, nuo 1928 m. Walddorf) – buvęs dvaras Rytų Prūsijoje, Pilkalnio apskrityje, dabartinės Kaliningrado srities rytinėje dalyje, 10 km į šiaurės rytus nuo Pilkalnio, 17 km į pietryčius nuo Lazdynų, 0,5 km į vakarus nuo Viliūnų ežero, prie upelio, įtekančio į ežerą.

 Istorija 

1595 m. minimas nausėdis Eßsuyruppe. Gyvenvietės pavadinimas įvairiais laikais buvo rašomas Eßerupchen, Eszerrupchen, Escheruppen,Dietrich Lange, Geographisches Ortsregister Ostpreußen (2005): Ežerupiai (vok.) Eßeruppen. 1785 m. buvo kulmiškasis dvaras su 4 ugniakurais,Johann Friedrich Goldbeck, Volständige Topographie des Königreichs Preussen, Volständige Topographie vom Litthauischen Kammer=Departement, p.36. Karaliaučius ir Leipcigas, 1785 (vok.) 1821 m. – kulmiškių kaimas su vėjo malūnu ir 27 gyventojais.Alexander A. Mützell, Leopold Krug, Neues topographisch-statistisch-geographisches Wörterbuch des preussischen Staats, T.1 (A – F), p.353. Kümmel, Halle, 1821 (vok.) 1846 m. Ežerupių dvare buvo vėjo malūnas, 3 gyvenamieji pastatai ir 40 gyventojų.Eduard Messow, Topographisch-statistisches Handbuch des Preussischen Staats, T.1 (A – K), p.191. Baensch, Magdeburgas, 1846 (vok.) 1723–1818 m. priklausė Įsruties apskrities Diržkiemio domenų valsčiui, 1818–1945 m. – Pilkalnio apskričiai ir 1874 m. įsteigtam Viliūnų valsčiui. Tikintieji priklausė Viliūnų evangelikų liuteronų parapijai. 1879 m. dvaras valdė 105,1 ha žemės, iš jų 82,2 ha ariamos, 19,6 ha pievų. Dvarui priklausė Plynių palivarkas su 94,4 ha žemės, iš jų 85,1 ha ariamos, 2 ha pievų ir ganyklų, 4,8 ha miško.P. Ellerholz, H. Lodemann, Handbuch des Grundbesitzes im Deutschen Reiche, T.1, Das Konigreich Preussen, Sąs.3, Die Provinz Ostpreussen, p. 226. Landwirthschaftlich-statistischen Bureaus, Berlynas, 1879 (vok.) 1901 m. šalia dvaro nutiestas siaurasis geležinkelis, įrengta apie 200 m ilgio geležinkelio atšaka iki dvaro. Artimiausia stotelė buvo Viliūnuose. 1928 m. prijungti prie Plynių kaimo.Viliūnų valsčius, Teritoriniai pokyčiai Vokietijoje ir Vokiečių administruojamose teritorijose 1874-1945 m. (vok.) Po Antrojo pasaulinio karo išnyko.

 Gyventojai 

 Šaltiniai 

Kategorija:Pilkalnio apskrities gyvenvietės