Kaunonai

KaunonaiPilkalnio apskrities gyvenvietės. Mažosios Lietuvos enciklopedija, T.3 (Mec-Rag). Vilnius, Mažosios Lietuvos fondas, Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006 (, nuo 1938 m. Marderfelde) – buvęs kaimas Rytų Prūsijoje, Pilkalnio apskrityje, dabartinės Kaliningrado srities rytinėje dalyje, 13 km į rytus nuo Pilkalnio, 19 km į šiaurės rytus nuo Stalupėnų, abipus Vėžupės arba Vėžupėlės.

 Istorija 
dešinėje|miniatiūra|260px|Kaunonų kaimo bendruomenė 1937 m.

Minimi nuo 1650 m. Mažosios Lietuvos tautosakininko Viliaus Kalvaičio nuomone, kaimą įkūrė persikėlėliai iš Kauno. Istoriniuose šaltiniuose kaimo pavadinimas rašomas Caunanas, Caunonen, Kaunonen.Mindaugas Šinkūnas, Kauno vardo paminėjimai, Lietuvių kalbos institutas, Vilnius, 2015 m. Nuoroda tikrinta 2020-01-10. 1785 m. buvo karališkasis valstiečių kaimas su 13 ugniakurų,Johann Friedrich Goldbeck, Volständige Topographie des Königreichs Preussen, Volständige Topographie vom Litthauischen Kammer=Departement, p.67. Karaliaučius ir Leipcigas, 1785 vok. 1821 m. – valstiečių kaimas su 44 gyventojais.Alexander A. Mützell, Leopold Krug, Neues topographisch-statistisch-geographisches Wörterbuch des preussischen Staats, T.2 (G – Ko), p.317. Kümmel, Halle, 1821 vok. 1846 m. Kaunonuose buvo 10 gyvenamųjų pastatų ir 95 gyventojai.Eduard Messow, Topographisch-statistisches Handbuch des Preussischen Staats, T.1 (A – K), p.373. Baensch, Magdeburgas, 1846, vok. 1723–1818 m. priklausė Įsruties apskrities Diržkiemio domenų valsčiui, 1818–1945 m. – Pilkalnio apskričiai ir 1874 m. įsteigtam Pyragių valsčiui. Tikintieji priklausė Širvintos evangelikų liuteronų parapijai. XIX a. viduryje per kaimą nutiestas Pilkalnio–Širvintos plentas.

Po Antrojo pasaulinio karo išnyko. Nuo 2008 m. kaimo teritorija priklauso Krasnoznamensko rajono Dobrovolsko kaimo gyvenvietei.

 Gyventojai 

 Šaltiniai 

Kategorija:Pilkalnio apskrities gyvenvietės