Duoblindžiai

DuoblindžiaiPilkalnio parapijos gyvenviečių pavadinimai ir jų kilmė. Mažosios Lietuvos enciklopedija, T.3 (Mec–Rag). Vilnius, Mažosios Lietuvos fondas, Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006 (, nuo 1938 m. Kayserswiesen, nuo 1946 m. Požarskojė, ) – buvęs kaimas Rytų Prūsijoje, Pilkalnio apskrityje, dabartinės Kaliningrado srities rytinėje dalyje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Pilkalnio, 14 km į pietvakarius nuo Lazdynų, prie Ragupės.

 Istorija 
dešinėje|miniatiūra|260px|Duoblindžių kaimo bendruomenė 1937 m.

Minimi nuo 1625 m. Istoriniai pavadinimo rašybos variantai: Doblinßen, Doblintzen, Doblinschen, Doblindschen, Doblindszen, Doblendschen.Dietrich Lange, Geographisches Ortsregister Ostpreußen (2005): Kayserswiesen (vok.). Nuoroda tikrinta 2020-04-29. Kaip ir visas kraštas, nukentėjo nuo 1709–1710 m. maro: iš 16 prieš marą buvusių ūkių, 1719 m. tik du buvo tebedirbami. 1734 m. visi 16 ūkių jau buvo užimti: 6 kulmiškių ir 10 baudžiavinių valstiečių.Doblendszen, Ksp. Gr. Schorellen. Aus den Prästationstabellen (PT) und Mühlenkonsignationen des Domänenamtes Dörschkehmen und des Landkreises Pillkallen. Iš: Erwin Spehr, Die Domänenämter Uschpiaunen und Grumbkowkaiten. Dörfer, Güter und ihre Bewohner. 1723–1858. Hamburgas, 1995/96 (vok.) 1785 m. Duoblindžiai buvo mišrusis kaimas su 20 ugniakurų,Johann Friedrich Goldbeck, Volständige Topographie des Königreichs Preussen, Volständige Topographie vom Litthauischen Kammer=Departement, p.29. Karaliaučius ir Leipcigas, 1785 (vok.). 1821 m. – mišrusis kaimas su 112 gyventojų.Alexander A. Mützell, Leopold Krug, Neues topographisch-statistisch-geographisches Wörterbuch des preussischen Staats, T.1 (A – F), p.276. Kümmel, Halle, 1821 (vok.) 1846 m. kaime buvo 17 gyvenamųjų pastatų ir 200 gyventojų.Eduard Messow, Topographisch-statistisches Handbuch des Preussischen Staats, T.1 (A – K), p.153. Baensch, Magdeburgas, 1846 (vok.) Iki 1723 m. priklausė Ragainės valsčiaus šaltyšiaus administruojamai Tulių seniūnijai (Schulzenamt), 1723–1786 m. – Įsruties apskrities Užpjaunių domenų valsčiui, 1786–1818 m. – Grumbkaukaičių domenų valsčiui, 1818–1945 m. – Pilkalnio apskričiai, buvo 1874 m. įsteigto Smilgių valsčiaus kaimas. Tikintieji iki 1903 m. priklausė Pilkalnio evangelikų liuteronų parapijai, vėliau – Šorelių parapijai. XIX a. antroje pusėje Duoblindžiuose susiformavo dvaras. 1879 m. dvaras valdė 183 ha žemės, iš jų 147 ha ariamos, 32 ha pievų ir ganyklų, turėjo žemių ir Smilgių bei Kalneliškių kaimuose.P. Ellerholz, H. Lodemann, Handbuch des Grundbesitzes im Deutschen Reiche, T.1, Das Konigreich Preussen, Sąs.3, Die Provinz Ostpreussen, p. 226, 227. Landwirthschaftlich-statistischen Bureaus, Berlynas, 1879 (vok.) 1893 m. pro kaimą nutiestas Tilžės–Stalupėnų geležinkelis.

Kaimo vakariniame pakraštyje buvo nedidelis Tulių miškelis. Po Antrojo pasaulinio karo ar sovietmečiu kaimas išnyko. Nuo 2008 m. jo teritorija priklauso Krasnoznamensko rajono Dobrovolsko ir Vesnovo kaimo gyvenvietėms.

 Gyventojai 

 Šaltiniai 

Kategorija:Pilkalnio apskrities gyvenvietės
Kategorija:Panaikintos Krasnoznamensko rajono gyvenvietės