Pakrantinė pocūgė

Pakrantinė pocūgė, arba pakrantinė didžioji pocūgė (Pseudotsuga menziesii var. menziesii) – pušūnų (Pinophyta) skyriaus, pušinių (Pinaceae) šeimos, didžiosios pocūgės (Pseudotsuga menziesii) labai aukštų ir stambių medžių rūšies varietetas.


 Paplitimas 
Pakrantinės pocūgės savaime paplitusios Šiaurės Amerikos žemyno vakarų pakrantėje, palyginus siaurame ruože, besitęsiančiame šiaurės-pietų kryptimi, esančiame vidutinių platumų klimato ir subtropikų zonose, prie Didžiojo vandenyno. Šiaurinis jų arealas nuo pietvakarinės Britų Kolumbijos eina per Vašingtono ir Oregono valstijas, į vakarus nuo ten esančių Kaskadinių kalnų. Pietinis arealas – Kalifornijoje esantys Klamato kalnai, Kalifornijos pakrantės kalnų grandinė, o Siera Nevadoje iki pat Josemičio slėnio ir iki valstijos pietvakariuose esančios Santa Lučijos kalnų grandinės. Pavienių augaviečių pasitaiko net apie Purisimos kalvas bei Santa Barbaros apygardoje.

Šiaurinėje Vašingtono valstijos dalyje ir pietinėje Britų Kolumbijoje, Kaskadiniuose kalnuose pakrantinė pocūgė auga kartu su jai labai artima melsvąja pocūge (Pseudotsuga menziesii var. glauca), bet, toliau nuo Didžiojo vandenyno pakrantės rytų kryptimi į žemyno gilumą, pakrantines pocūges pilnai pakeičia melsvosios pocūgės.

 Augavietės 
Auga nuo jūros lygio iki 1800 m aukščio (Kalifornijos valstijos kalnuose) spygliuočių ir mišriuosiuose miškuose.

 Matmenys 
Tai viena aukščiausių pasaulyje medžių rūšių, kurie aukščiu nusileidžia tik visžalėms sekvojoms ir karališkiesiems eukaliptams.

Atsižvelgiant į tai, kad netolimoje praeityje tų regionų miškai, kur auga pakrantinės pocūgės, buvo masiškai kertami, šiuo metu šios rūšies medžiai brandos sulaukusiuose miškuose dažniausiai pasitaiko 60–75 m aukščio ir 1,5–2 m skersmens. Maksimaliai užauga iki 100–120 m aukščio, kamieno skersmuo iki 4,4–5,5 m, nors, pasak jas ir kitus aukštus pušūnus tyrinėjusių moklininkų, pakrantinės pocūgės teoriškai galėtų išaugti iki maksimalaus 131–145 metrų aukščiopnas.org / Maximum height in a conifer is associated with conflicting requirements for xylem design , Jean-Christophe Domec*†, Barbara Lachenbruch†‡, Frederick C. Meinzer†§, David R. Woodruff §, Jeffrey M. Warren ¶,and Katherine A. McCulloh‡. Edited by Michelle Holbrook, Harvard University, and accepted by the Editorial Board June 5, 2008 (received for review November 1, 2007).

Šiuo metu žinomas aukščiausias gyvas šios rūšies medis yra Diornerio pocūgė (Doerner Fir), anksčiau vadinta Brumito pocūge (Brummit fir), 99,76 m aukščio. Diornerio pocūgė auga Kūso apygardoje (Oregono valstija). Masyviausia yra Raudonojo upelio pocūgė (Red Creek Fir), auganti Vankuverio saloje, 18 km nuo Port Renfru (Port Renfrew) gyvenvietės (Britų Kolumbija), jos tūris 349 m³, aukštis 73,8 m, kamieno apimtis 13,3 m.
2020 metų duomenimis, storiausią kamieną turi Kvitso pocūgė (Queets Fir), kurios kamieno skersmuo 4,85 m, o aukštis 61 m. Ji auga Vašingtono valstijos Olimpo nacionaliniame parke, ten esančios Kvitso upės slėnyje.

Praeityje užregistruotos dar didesnio aukščio pakrantinės pocūgės. Pavyzdžiui, bevardė pocūgė, žinoma kaip Lyno slėnio medis, buvo 126,5 m aukščioGiant Trees of Western America and the World, Al Carder (autorius), 14 psl. | Harbour Publishing (leidykla), 1 Oct. 2005, ISBN-13: 978-1550173635 | (anglų k.) – žymiai aukštesnė už šiuo metu tituluojamą aukščiausią pasaulio medį – visžalę sekvoją, žinomą Hyperion vardu, kuri yra 115,92 m aukščio. O pakrantinė pocūgė, žinoma Nuksako milžino vardu, buvo bene vienas aukščiausių pasaulyje medžių, siekė 142 m, bet jos kamieno skersmuo tik 3,35 mseattletimes.com / Giant logged long ago but not forgotten; Originally published September 4, 2011, Updated September 5, 2011.

 Apibūdinimas 
Šie medžiai visžaliai ir vienanamiai. Spygliukai gelsvai žali. Kankorėžiai 6-10 cm ilgio, jų žvynelių ūseliai tiesūs, prigludę.

 Amžius 
Pakrantinės pocūgės gyvena daugiau kaip 500 metų, neretai sulaukia daugiau kaip 1,000 metų. Pagal medžio kamieno rieves buvo nustatyta, kad seniausia žinoma pakrantinė pocūgė Vankuverio saloje yra augusi 1350 metus.conifers.org / Pseudotsuga menziesii subsp. menziesii

 Sinonimai 
Pakrantinės pocūgės (Pseudotsuga menziesii var. menziesii) lotyniški sinonimaipowo.science.kew.org / Pseudotsuga menziesii var. menziesii:
 Abies californica Steud. 1840
 Abies douglasii (Sabine ex D.Don) Lindl. 1833
 Abies drummondii Gordon & Glend. 1858
 Abies mucronata Raf. 1832
 Abies mucronata var. palustris Raf. 1832
 Abies obliqua Bong. ex Gordon 1862
 Abies obliquata Raf. ex Gordon 1862
 Abies standishiana K.Koch 1873
 Abies taxifolia Poir. 1804
 Abies taxifolia C.Presl 1851
 Abietia douglasii (Sabine ex D.Don) A.H.Kent 1900
 Picea douglasii (Sabine ex D.Don) Link 1842
 Pinus douglasii Sabine ex D.Don 1832
 Pinus taxifolia Lamb. 1803
 Pseudotsuga douglasii (Sabine ex D.Don) Carrière 1867
 Pseudotsuga douglasii var. pendula (Neumann) Engelm. 1880
 Pseudotsuga douglasii var. viridis Schwer. 1907
 Pseudotsuga menziesii subsp. viridis (Schwer.) Silba 2011
 Pseudotsuga menziesii var. viridis (Schwer.) Franco 1950
 Pseudotsuga mucronata (Raf.) Sudw. ex Holz. 1895
 Pseudotsuga taxifolia (Lindl.) Britton 1889
 Pseudotsuga taxifolia var. elongata Lemmon 1893
 Pseudotsuga taxifolia subsp. mucronata (Raf.) Schwer. 1922
 Pseudotsuga taxifolia var. palustris (Raf.) Lemmon 1897
 Pseudotsuga taxifolia subsp. viridis (Schwer.) Asch. & Graebn. 1913
 Pseudotsuga vancouverensis Flous 1934
 Tsuga douglasii (Sabine ex D.Don) Carrière 1855

 Taip pat skaitykite 
 Aukščiausių pasaulio medžių augančių dabar, sąrašas
 Šiaurės Amerikos žemyno aukščiausių medžių rūšys

 Šaltiniai 

 Nuorodos 

 calflora.org / Pseudotsuga menziesii (Mirb.) Franco var. menziesii | Anglų k.
 fs.fed.us / SPECIES: Pseudotsuga menziesii var. menziesii | Anglų k.
 youtube.com / Climbing Big Lonely Doug, Canada’s 2nd Largest Douglas-fir Tree | Drone Video – Climbing Big Lonely Doug: Round 2 | Big Lonely Doug (Canada’s second tallest Douglas Fir) | Anglų k.
 youtube.com / The Doerner Fir – World’s Tallest Douglas Fir!
 youtube.com / Doerner Fir, Coos County
 youtube.com / World’s Largest Douglas-fir Tree – The Red Creek Fir!
 youtube.com / Day hike to the Queets fir

 Galerija 

Kategorija:Pušiniai
Kategorija:Medžiai ir krūmai