Diopsidas

Diopsidas – mineralas, piroksenų grupės silikatas. Su žadeitu, henderbergitu sudaro izomorfines eiles.

Pavadinimo kilmė iš graikų δυ – dvigubas, sudvejintas ir ὄψις – išvaizda, vaizdas.

Dar vadinamas malakolitu (nuo malakos – minkštas) ir alalitu (kildinamas iš Šiaurės Italijos miesto Ala pavadinimo, kur ir buvo pirmą kartą aptiktas).

Cheninė sudėtis
Formulė – CaMg(Si2O6).
Sudėtyje:
 kalcio oksidas (CaO) – 25,9%
 magnio oksidas (MgO) – 18,5
 silicio oksidas (SiO) – 55,6
 priemaišos (geležis, manganas, aliuminis, chromas, vanadis, titanas ir kt.)

Nuo priemaišų priklauso rūšis:
 Violanas (Mn3+) – violetinis, žydras
 Šeferitas (Mn)
 Cinko šeferitas (Zn, Mn)
 Džefersonitas – (Mn, Zn, Fe)
 Chromdiopsidas – (Cr) – žalias
 Lavrovitas – (V, Cr) – žalsvas

Sąvybės
 Kietumas pagal Moso skalę –  5,5—6.
 Tankumas – 3270-3380 kg/m3 (tankesnis nuo geležies ir chromo kiekio didėjimo)[Visuotinė lietuvių enciklopedija, T.IV, Cha-Dir, p.788]
 Neradioaktyvus

Radimvietės
Randamas magminėse uolienose – ultramafituose, gabroiduose, dioritoiduose.

Gausiau randamas Birmoje, Kanadoje (Ontarijas), Italijoje, Australijoje, JAV (Kalifornija, Ilinojus), Indija, Rusija, Suomija ir kt.

JAV Smithsonian institute saugomas dižiausias 133 karato diopsidas rastas Indijoje.

Stambūs juvelyriniai akmenis nedidesni nei 15-20 karatų.

Šaltiniai

Nuorodos
Diopside (mindat.org)

Category:Mineralai