Gandzi tibetiečių autonominė prefektūra

Gandzi (Gardzės) tibetiečių autonominė prefektūra (; ) – autonominė prefektūra Kinijos Sičuano provincijoje. Prefektūros plotas 151 078 km². Iš 880 tūkst. gyventojų tibetiečiai sudaro 78 %. Prefektūros administracinis centras – Kangdingas.

 Geografija 
Visa prefektūros teritorija priklauso Tibeto plynaukštei. Per ją iš šiaurės į pietus teka trys didelės upės. Trys pagrindinės upės suformavo gana izoliuotus regionus, kuriuos tarpusavyje skiria kalnai. Rytinėje dalyje yra Dadu upė, kurios baseine yra Danbos, Kangdingo, Ludingo ir kelios kitos apskritys (istorinis Gjalrongo regionas). Į vakarus nuo jo yra Dasiue kalnai. Prefektūros viduriu teka Jalongas, nuo kurio į vakarus yra Šaluli kalnai. Prefektūros vakarinis pakraštys sutampa su Jangdzės upe.

 Istorija 

Gandzi prefektūra užima Tibeto istorinio Khamo regiono rytinę dalį. VIII-IX a. čia valdė Tibeto imperija, kuri paskleidė tibetiečių kalbą ir kultūrą. Vėliau ši suiro į smulkias valstybėles. Viduramžiais Jangdzės slėnyje egzistavo Dergės ir Batango, Jalongo slėnyje - Sertaro, Gardzės, Litango, o Dadu slėnyje - Čaklos, Horpų ir kitos karalystės. Jau Ming dinastijos laikais į Kinijos įtaką pateko vakariausios (gjelrongų gyvenamos) teritorijos, kurios dalinosi į 18 vadysčių. Kinija paliko jų savivaldą ir reguliariai rinko duoklę.

Kuomet Čingų imperija nugalėjo Hošutų chanatą, 1724 m. Tibetas buvo padalintas. Taip būsimosios Gandzi prefektūros teritorijos buvo priskirtos administruoti Sičuano provincijai. XX a. pradžioje jos priskirtos Sikango provincijai.

Po Sinhajaus revoliucijos prasidėjus Kinijos dezintegracijai, Tibetas tapo de facto nepriklausomas, o Gandzės teritorijos – susidūrimų tarp Tibeto ir Kinijos lauku. 1930 m. Tibeto armija užėmė regioną, tačiau 1932 m. jis sugrįžo į rankas kinų karo vadams.

1950 m. teritorija prijungta prie Kinijos Liaudies Respublikos ir Sičuano. 1955 m. suformuota autonominė prefektūra.

 Savivaldybės 
Prefektūrą sudaro 1 miestas ir 17 apskričių:
 Žemėlapis # Pavadinimas Kiniškai Pinyin Tibetietiškai Wylie Gyventojų Plotas (km²) Tankumas(/km²) 250px1Kangdingas康定市Kāngdìng Shìdar mdo grong khyer130,14211,48611.332Ludingas泸定县Lúdìng Xiànlcags zam rdzong83,3862,16538.513Danba丹巴县Dānbā Xiànrong brag rdzong59,6964,65612.824Dziulongas九龙县Jiǔlóng Xiànbrgyad zur rdzong62,1336,7669.185Jadziangas雅江县Yǎjiāng Xiànnyag chu rdzong50,2257,5586.646Davu (Daofu)道孚县Dàofú Xiànrta 'u rdzong55,3967,0537.857Luhuo炉霍县Lúhuò Xiànbrag 'go rdzong46,5584,60110.118Garzė甘孜县Gānzī Xiàndkar mdzes rdzong68,5237,3039.389Sinlongas新龙县Xīnlóng Xiànnyag rong rdzong50,3938,5705.8810Dege德格县Dégé Xiànsde dge rdzong81,50311,0257.3911Baiju白玉县Báiyù Xiàndpal yul rdzong56,29010,3865.4112Sersiu石渠县Shíqú Xiànser shul rdzong80,83424,9443.2413Sertaras色达县Sèdá Xiàngser thar rdzong58,6069,3326.2814Litangas理塘县Lǐtáng Xiànli thang rdzong69,04613,6775.0415Batangas巴塘县Bātáng Xiàn'ba' thang rdzong48,6497,8526.1916Siangčengas乡城县Xiāngchéng Xiànphyag 'phreng rdzong33,1705,0166.6117Daočengas稻城县Dàochéng Xiàn'dab pa rdzong31,1137,3234.2418Derongas得荣县Déróng Xiànsde rong rdzong26,2092,9168.98

 Tautinė sudėtis 
Prefektūroje yra didelė lingvistinė įvairovė. Be vis labiau įsigalinčios kinų kalbos čia vartojamos tibetiečių (Khamo), gjalrongų ir kitos cianginės kalbos. Svarbiausios cianginės mažumų kalbos paplitę kalnuotose vietovėse tarp Jalongo ir Dadu yra žabų, čiueju ir muya.
 tibetiečiai ir gjalrongai – 78,37 %
 haniai – 18,24 %
 i – 2,56 %
 čiangai – 0,32 %
 hujai – 0,24 %

Kategorija:Kinijos autonominės prefektūros