Vytauto Didžiojo universiteto Humanitarinių mokslų fakultetas

Vytauto Didžiojo universiteto Humanitarinių mokslų fakultetas (VDU HMF) – VDU struktūrinis padalinys, turintis fakulteto statusą. Fakultetas įsikūręs Kaune, V. Putvinskio g. 23. 

Fakulteto dekanė – doc. dr. Rūta Eidukevičienė.

 Raida 
Fakulteto istorijos pradžia yra 1920 m., kuomet 1920 m. sausio 27 d. lietuvių inteligentija oficialiai įsteigė Aukštuosius kursus, kuriuos sudarė šeši skyriai: humanitarinis, juridinis (teisinis), gamtos, medicinos, matematikos ir fizikos bei technikosLietuvos universitetas: pavadinimai keitėsi, bet tęstinumas išliko. 1922 m. įsteigus Lietuvos universitetą, Humanitarinis skyrius tapo Humanitariniu fakultetu.

Nuo pat įkūrimo LU Humanitarinis fakultetas tapo svarbiu šalies intelektualinio gyvenimo centru. Čia dirbo ir dėstytojavo tuometiniai Lietuvos intelektualai, tokie kaip Juozas Tumas-Vaižgantas, Zenonas Ivinskis, Mykolas Biržiška, Balys Sruoga, Vladas Dubas ir kiti to meto šviesuoliai. Fakulteto bendruomenėje dalyvavo ir užsieniečiai, tokie kaip šveicaras Alfredas Sennas, vokietis Horstas Engertas, rusai Levas Karsavinas, Ivanas Lappo, suomis Vosylius SezemanasVDU HMF istorija. Fakultete buvo išleisti pirmieji vadovėliai lietuvių kalba, formavosi lietuviška mokslo terminologija.

1930 m. HMF buvo patvirtintos 12 katedrųVeilentienė, Audronė Universiteto autonomija Lietuvoje 1922–1940 metais. Parlamento studijos. . Padedant atkurti Vilniaus universitetą, 1940 m. pradžioje iš VDU į sostinę buvo perkelti Humanitarinių mokslų ir Teisių fakultetai, todėl VDU HMF profesūra bei bibliotekos fondai tapo pagrindu, ant kurio formavosi VU humanitariniai mokslai. 

1989 m. atkuriant VDU, Humanitarinių mokslų fakultetas buvo įsteigtas tarp pirmųjų atkurtojo universiteto fakultetų. Kadangi sovietmečiu VDU uždarius, Kaune nebeliko humanitarikos židinio, jo atkūrimas žymėjo ir humanitarikos atkūrimą Kaune. 

Tarp pirmųjų fakulteto dekanų buvo lietuviai išeiviai Bronius Vaškelis ir Kęstutis Žygas. Tarp žymesniųjų atkurtojo VDU HMF dėstytojų bei mokslininkų buvo Egidijus Aleksandravičius, Alvydas Butkus, Ineta Dabašinskienė, Asta Gustaitienė, Rūstis Kamuntavičius, Zigmantas Kiaupa, Rūta Marcinkevičienė (Petrauskaitė), Jonas Vaičenonis, Norbertas Vėlius, Aurelijus Zykas ir kt.

Ilgą laiką po atkūrimo VDU HMF buvo įsikūręs pastate esančiame adresu Donelaičio g. 52, o nuo 2016 m. fakultetas užima pastato esančio Putvinskio g. 23 dalį: 2-4 aukštus.
 Struktūra 
2025 metais fakultetą sudarė 5 katedros, 6 centrai ir 14 mokslo ir tyrimų klasterių.
 Katedros 
 Istorijos (vedėja Vaida Kamuntavičienė)
Filosofijos (vedėja Jurga Jonutytė)
 Kultūrų studijų (vedėja Laimutė Anglickienė)
 Lituanistikos (vedėja Laura Kamandulytė-Merfeldienė)
 Užsienio kalbų, literatūros ir vertimo studijų (vedėja Aurelija Leonavičienė)
 Centrai 
 Azijos studijų (vadovas Linas Didvalis)
Frankofonijos šalių centras (vadovė Aurelija Leonavičienė)
 Kultūros tyrimų (vadovė Jurga Jonutytė)
 Kauno istorijos (vadovas Jonas Vaičenonis)
 Letonikos (vadovas Alvydas Butkus)
 Tarpkultūrinės komunikacijos ir daugiakalbystės tyrimų (vadovė Ineta Dabašinskienė)
 Studijų programos 
2025 m. fakultetas turėjo 9 bakalauro, 7 magistrantūros ir 4 doktorantūros studijų programas.

 Bakalauro 
 Anglų filologija
 Istorija: Filosofija ir idėjų istorija
 Istorija: Istorijos studjos
 Lietuvių filologija ir leidyba
 Regiono studijos: Rytų Azijos šalių kultūros ir kalbos
 Regiono studijos: Skandinavijos šalių kultūros ir kalbos
 Užsienio kalbos ir kultūros: Frankofonijos šalių kalba ir kultūra
 Užsienio kalbos ir kultūros: Italistika ir romanų kalbos
 Užsienio kalbos ir kultūros: Vokiečių kalba ir komunikacija
 Magistrantūros 
 Literatūros kūryba, kritika ir komunikacija
 Lyginamosios kultūrų studijos (nuotolinės)
 Modernioji lingvistika (nuotolinės)
 Praktinė filosofija (mišrios nuotolinės)
 Sociolingvistika ir daugiakalbystė (Jungtinė studijų programa, anglų k.)
 Taikomoji anglų kalbotyra
 Vidurio Rytų Europos ir Lietuvos istorijos studijos
 Doktorantūros 
 Filosofija
 Filologija
 Istorijos ir archeologijos
 Etnologija
 Dekanų sąrašas (nepilnas) 
 Levas Karsavinas: 1921–1922 m.
 Vincas Krėvė-Mickevičius: 1925–1937 m.
 Mykolas Biržiška: 1937–1939 m.
(1940-1989 m. Fakultetas neveikė)
 Bronius Vaškelis: 1992 m.
 Kęstutis Žygas: 1992–1994 m.
 Egidijus Aleksandravičius: 1994–1998 m.
 Romualdas Apanavičius: 1998–2006 m.
 Rūta Marcinkevičienė: 2006–2008 m.
 Jonas Vaičenonis: 2008–2010 m.
 Ineta Dabašinskienė: 2010–2015 m. 
 Rūta Eidukevičienė: 2015–2025 m.

 Absolventai 
 Dainius Babilas (g. 1979) – kultūros, jaunimo ir tautinių mažumų projektų vadovas, keliautojas, Kauno įvairių tautų kultūrų centro direktorius (2004-2020), Tautinių mažumų departamento prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės direktorius (nuo 2024).
 Jurgis Blekaitis (1917-2007) – žymus lietuvių aktorius, poetas, teatrologas.
 Bernardas Brazdžionis (1907-2002) – žymus lietuvių prozininkas, poetas, dramaturgas, spaudos darbuotojas, muziejininkas, literatūros kritikas.
 Arūnas Gelūnas (g. 1968) - dailininkas, filosofas, politikas.
 Andrius Kupčinskas (g. 1975) – politinis bei visuomenės veikėjas, Kauno miesto meras (2007-2015).
 Henrikas Radauskas (1910-1970) – lietuvių poetas, vertėjas, pirmasis modernistas, egzodo autorius.
 Jonas Vaičenonis (g. 1969) - istorikas, VDU profesorius.
 Ingrida Veliutė (g. 1979) - kultūrologė, paveldo tyrinėtoja, LR kultūros viceministrė (2019-2020).
 Antanas Venclova (1906-1971) – lietuvių poetas, prozininkas, literatūros kritikas, vertėjas, tarybinis visuomenės ir politikos veikėjas.

 Nuorodos 

 Literatūra ir šaltiniai 
 Lietuvos universitetas: pavadinimai keitėsi, bet tęstinumas išliko, Kauno technologijos universitetas.
 Veilentienė, Audronė Universiteto autonomija Lietuvoje 1922–1940 metais. Parlamento studijos. 
 Vytauto Didžiojo universitetas. Atmintis, žmonės, idėjos. Kaunas: VDU Leidykla

 Nuorodos 
  Oficialus VDU Humanitarinių mokslų fakulteto tinklalapis

Humanitarinių mokslų
Kategorija:Humanitariniai mokslai Lietuvoje