Lentvario–Virbalio geležinkelis

Lentvario–Virbalio geležinkelis – istorinė 1520 mm vėžės geležinkelio linija, jungianti Lentvario geležinkelio mazgą su pasienio Kybartų stotimi, kuri iki 1964 m. vadinta Virbalio vardu. Istorinis Lentvario–Virbalio geležinkelis dalimis persidengia su Vilniaus–Kauno ir Kauno–Marijampolės linijomis. Už 1 km į vakarus buvo Eitkūnų geležinkelio stotis, priklausiusi Vokietijai.

 Istorija 

Peterburgo–Varšuvos geležinkelio atšaka iš Lentvario į Virbalį (Rusijos imperijos ir Prūsijos pasienis) leista statyti 1859 m. kovo 12 d., darbai prasidėjo tų pačių metų pavasarį, dirbo 7–9 tūkst. darbininkų. Kauno–Virbalio atkarpa patvirtinta 1858 m. kovo 1 d., ji buvo vienos vėžės. Galinės atkarpos stotys, Lentvario ir Kybartų, įrengtos kaip aukščiausios klasės, Kaune įrengtos vagonų remonto dirbtuvės ir garvežių depas.

Atkarpoje įrengtas Kauno geležinkelio tunelis, pastatytas Kauno geležinkelio tiltas per Nemuną. Pirmieji traukiniai Kauno–Virbalio atkarpa paleisti 1861 m. balandžio 23 d. (iki laikinosios Kauno stoties Aleksote kairiajame Nemuno krante). Po metų, 1862 m. kovo 15 d. atidarytas traukinių eismas Kauno–Lentvario linijoje (Kauno stotis dešiniajame Nemuno krante). Bendras geležinkelio atšakos Lentvaris–Kaunas–Virbalis–Eitkūnai ilgis buvo 162 varstai (173 km).

1871 m. Kaišiadorių–Lentvario atkarpa tapo Liepojos–Romnų geležinkelio dalimi. Kaizerinės Lietuvos okupacijos metu šias dvi geležinkelio linijas papildomai sujungė Palemono–Gaižiūnų linija. 1924 m. nutiestas atšaka Kazlų Rūdos–Šeštokų geležinkelis.Lietuvos geležinkelių istorija. Litrail.lt (tikrinta 2021-06-19). 1939 m. Kauno–Kybartų ruože traukiniai galėjo važiuoti 120 km/h greičiu.Kaip kūrėsi ir tobulėjo mūsų geležinkeliai. „Lietuvos aidas“, 1939-07-04, psl. 3.

Užėjus sovietams, 1940 m. pabaigoje geležinkelio vėžė perkalta į sovietinę, panašiu laiku ruožas padarytas dvikeliu.Aktualieji mūsų geležinkelių reikalai. „Lietuvos aidas“, 1940-01-19, psl. 3.

 Stotys 
 Pavadinimas  Atstumas nuo Peterburgo (varstai)  Atidarymo metai  Klasė  Informacija Lentvario geležinkelio stotis (Ландварово)  0/675  1861  II  Jungtis su pagrindine geležinkelio Sankt Peterburgas–Varšuva linija. Vievio geležinkelio stotis (Евье)   1861  IV  Nuo XIX a. pabaigos iki I pasaulinio karo vadinosi Anastasjevskaja. Žaslių geležinkelio stotis (Жосли)   1861  IV  Kaišiadorių geležinkelio stotis (Кошедары)  46/719  1871   Stotis pastatyta nutiesus Liepojos–Kaišiadorių (vėliau Liepojos–Romnų) geležinkelį. Pravieniškių geležinkelio stotis (Провенишки)   1861  IV  Kauno geležinkelio stotis (Ковно)  80/755  1861  I  Kauno karinis geležinkelis su atskira stotimi. Kauno tunelio apylanka. Mauručių geležinkelio stotis (Мавруци)   1861  IV  Atšaka iki Aleksoto I pasaulinio karo metais. Kazlų Rūdos geležinkelio stotis (Козлова-Руда)  115  1861  IV  1922 m. nutiestas Kazlų Rūdos–Šeštokų geležinkelis. 1916–197? m. veikė siaurasis geležinkelis. Pilviškių geležinkelio stotis (Пильвишки)   1861  IV  I pasaulinio karo metais veikė siaurasis geležinkelis. Vilkaviškio geležinkelio stotis (Вильковишки)   1861  IV  I pasaulinio karo metais ir po jo veikė siaurasis geležinkelis (arklių trauka) į Vilkaviškio miestą. Virbalio geležinkelio stotis (Вержболово)  161/835  1861  aukščiausioji  Rusijos imperijos pasienio stotis, XX a. tarpukariu – Lietuvos pasienio stotis, 1940.07-1941.06 – TSRS pasienio stotis. Po II pasaulinio karo – Kybartai. Dabar Lietuvos pasienio stotis. Rusijos–Prūsijos imperijų siena Eitkūnų geležinkelio stotis (Eydtkuhnen)  162  1860   Vokietijos imperijos pasienio stotis. Po II pasaulinio karo panaikinta, atstatyta 2017 m. Dabartinis pavadinimas - Černyševskojė, Rusijos Federacijos pasienio stotis.

 Kauno–Kybartų ruožas 

|}

 Šaltiniai 

Kategorija:Lietuvos geležinkeliai