Rygos Nikolajaus I gimnazija

Rygos Nikolajaus I gimnazija (, ) – Rusijos imperijos laikais vidurinį išsilavinimą teikusi berniukų gimnazija Rygoje. 

 Istorija 
Pirmoji aukštesnįjį išsilavinimą suteikianti mokykla Rygoje įkurta dar 1675 m., ji buvo vadinama savo įkūrėjo – Švedijos karaliaus Karlo XI – vardu: Karlo licėjus (). Po Šiaurės karo sukeltos suirutės licėjaus veikla nutrūko ir kiek vėliau jo vietoje atidaryta Rusijos imperijos Caro licėjus (), veikęs 1733–1802 metais. Po to ši mokslo įstaiga buvo pervadinta į Vidžemės gubernijos gimnaziją. 1890 m. jai buvo suteiktas Rusijos imperatoriaus Nikolajaus I vardas, o po metų mokykla persikraustė į naują pastatą miesto centre (projekto autorius arch. Aleksiejus Kizelbašas).

Tai trijų aukštų monumentalus plytų mūro pastatas su erdviomis klasėmis ir centre išsidėsčiuse aktų sale; flygelis buvo skirtas darbuotojų poreikiams. Išorinės sienos gausiai dekoruotos skulptūromis ir ornamentais.

Gimnazijoje pagal tipinius įstatus buvo dėstomi: tikyba; rusų kalba ir literatūra; lotynų, graikų, vokiečių ir prancūzų kalbos; matematika; fizika; kosmografija; dailyraštis; braižyba ir piešimas. Fakultatyviai buvo galima lankyti gimnastikos ir dainavimo pamokas.

Pirmojo pasaulinio karo metu pedagogai ir mokiniai buvo evakuoti į Imperijos gilumą, tarpukaryje mokyklos pastate buvo įsikūręs Rygos valstybinis technikumas, kuris tebeveikia jame iki šiol.

 Gimnazijos auklėtiniai 
Ši mokslo įstaiga išugdė Latvijos prezidentą Gustavą Zemgalį, medicinos profesorių Reinholdą Snikerį, istoriką Eduardą Šturmą, vargonininką Nikolajų Vanadzinį, pirmąjį Latvijos kariuomenės gydytoją generolą Peterį Snikerį, Prancūzijos sociologą pozityvistą Georgą Gurvičių, Latvijos finansų ministrą Ringoldą Kalningį ir kt.

Rygos Nikolajaus I gimnazijoje mokėsi ir iškilios Lietuvos asmenybės: kariuomenės pulkininkas Balys Giedraitis, rašytojas Ignas Lapienis, LTSR veikėjas Justas Paleckis, vabzdžių kolekcionierius Valerijonas Straševičius, mokslininkas Kazys Sleževičius bei kt.

 Šaltiniai 
 А.Гурин. Русские гимназии на Николаевской улице
 Прибалтийские русские: история в памятниках культуры. Рига: Институт европейских исследований, 2010  psl. 362–363  ISBN 978-9934-8113-2-6
 Рига (Энциклопедия)-Enciklopēdija „Rīga“. – Рига: Главная редакция энциклопедий, 1989 psl. 880 ISBN 5-89960-002-0

Kategorija:Rygos gimnazijos