Imperatorius Nintoku

Imperatorius Nintoku () – 16–asis Japonijos imperatorius,Imperial Household Agency (Kunaichō):  仁徳天皇 (16); retrieved 2013-8-28.  skaičiuojant pagal tradicinį Japonijos imperatorių sąrašą.Titsingh, Isaac. (1834). Annales des empereurs du japon, pp. 22–24; Brown, Delmer M. (1979).  Gukanshō, pp. 256–257; Varley, H. Paul. (1980). Jinnō Shōtōki, pp. 110–111. Nors nenustatyta tiksli data, kada imperatorius Nintoku valdė, bet manoma, kad tai galėjo būti nuo 313 iki 399 m.Ponsonby-Fane, Richard. (1959). The Imperial House of Japan, p. 36.
miniatiūra|240px|left|Nintoku rūmų atminimo akmuo

 Istorija 

Istorikai Nintoku laiko V a. „legendiniu imperatoriumi“.Kelly, Charles F.  "Kofun Culture",  Japanese Archaeology. 27 April 2009. Imperatoriaus Kimėjaus (apie 509–571), 29-ojo imperatoriaus,Titsingh, pp. 34–36; Brown,  pp. 261–262; Varley, pp. 123–124. valdymo laikotarpis yra pirmo imperatoriaus,  kurio gyvenimo datos yra nustatytos šiuolaikinėje istoriografijoje;Hoye, Timothy. (1999). Japanese Politics: Fixed and Floating Worlds, p. 78; excerpt, "According to legend, the first Japanese emperor was Jinmu. Along with the next 13 emperors, Jinmu is not considered an actual, historical figure. Historically verifiable Emperors of Japan date from the early sixth century with Kinmei. tačiau įprastai pripažinti ankstesniųjų imperatorių vardai ir datos nebuvo patvirtinti kaip „tradiciniai“ iki imperatoriaus Kanmu (737–806), 50-ojo valdovo iš Jamato dinastijos.Aston, William. (1896). Nihongi,  pp. 109.

Pagal japonų kroniką Nihon Shoki, jis buvo ketvirtasis Imperatoriaus Odžino sūnus. Jo motina buvo Nakatsuhime no Mikoto, imperatoriaus Keiko proproanūkė. Jis taip pat buvo imperatorių Ričiū, Handzėjaus ir Ingijo tėvas.

Nintoku karališkas titulas neturėtų būti įvardijamas tennō, nes daugelis istorikų įsitikinę, kad šis titulas nebuvo įvestas iki imperatoriaus Temu ir imperatorės Džito valdymo. Tikėtina, tai buvo Sumeramikoto ar Amenoshita Shiroshimesu Ōkimi (治天下大王) titulai, reiškiantys „didįjį karalių, kuris valdo viską po dangumi“.  Kaip alternatyva, Nintoku galėjo būti vadinamas „Didžiuoju Jamato karaliumi“ ヤマト大王/大君).

Daisen Kofun (didžiausia kapavietė Japonijoje) Sakajuje (Osakos prefektūra) laikomas paskutine imperatoriaus poilsio vieta. Tikroji Nintoku kapavietės vieta nėra žinoma.

 Gyvenimo faktai 

Nors kronika Nihon Shoki nurodo Nintoku valdymo metus nuo 313 iki 399 m., šiuolaikiniai tyrinėtojai teigia, kad šios datos nėra tikslios.Parry, Richard Lloyd.  "Japan guards the emperors' secrets; Ban on digs in ancient imperial tombs frustrates archaeologists", The Independent (London). 12 November 1995.

Kronika pažymi sekančius Nintoku valdymo pasiekimus:
 sukūrė įtvirtintų kuolų pakrantę, pavadintą Naniwa no Horie, kad užkirstų kelią potvyniams Kavačio lygumose ir panaudotų vystymuisi; daroma prielaida, kad tai buvo pirmasis Japonijos didelio masto inžinerinių statinių projektas.
 įsteigė įtvirtintą lauko valdą, kurią tiesiogiai kontroliavo imperatoriaus rūmai.
 pastatė Yokono bank (horizontalus sklypas, Ikuno-ku, Osaka-shi).Aston, William. (1998). Nihongi, Vol. 1, pp. 254–271.

 Žmonos ir vaikai 

Imperatorienė (pirmoji): princesė Iwa (磐之媛命), poetė ir Katsuragi no Sotsuhiko (葛城襲津彦) duktė
 Princas Ooe no Izahowake (大兄去来穂別尊) imperatorius Ričiū
 Princas Suminoe no Nakatsu (住吉仲皇子)
 Princas Mizuhawake (瑞歯別尊) imperatorius Handzėjus
 Princas Oasatsuma wakugo no Sukune (雄朝津間稚子宿禰尊) imperatorius Ingijas

Imperatorienė (antroji): Yatanohimemiko (八田皇女), imperatoriaus Odžino duktė

Himuka no Kaminagahime (日向髪長媛), Morokata no Kimi Ushimoroi (諸県君牛諸井) duktė
 Princas Ookusaka (大草香皇子)
 Princesė Kusaka no hatabihime no Himemiko (草香幡梭姫皇女)

Uji no Wakiiratsume (宇遅之若郎女), imperatoriaus Odžino duktė

Kurohime (黒日売), Kibi no Amabe no Atai (吉備海部直) duktė

 Šaltiniai 

Kategorija:Japonijos imperatoriai