Estijos ir Lietuvos santykiai

Estijos ir Lietuvos santykiai – dvišaliai tarptautiniai santykiai tarp Estijos ir Lietuvos. Oficialūs tarptautiniai santykiai tarp valstybių užmegzti 1921 m. kovo 2 d., Estijai ir Lietuvai de jure pripažinus viena kitos nepriklausomybę (abi valstybės paskelbė nepriklausomybę 1918 m.), tačiau pirmieji kontaktai siekia senesnius laikus.

Tarp vėlyvo XVIII a. ir 1918 m. abi šalys priklausė Rusijos imperijai, nuo 1940 m. buvo inkorporuotos į SSRS. Dar kartą Estija Lietuvą pripažino 1991 m. rugpjūčio 27 d., Lietuva Estiją – 1991 metų rugpjūčio 22 dieną.  Tais pačiais metais atnaujinti diplomatiniai santykiai.

Lietuva savo šalies ambasadą turi Taline (dabartinė ambasadorė – Gitana Skripkaitė, nuo 2025m.), o Vilniuje yra įsikūrusi Estijos ambasada (dabartinė ambasadorė – Kaili Terras, nuo 2024m.). Kaune, Klaipėdoje ir Šiauliuose veikia Estijos garbės konsulatai. Veikia Estijos lietuvių bendruomenė.

 Santykių istorija 

 Pirmieji kontaktai ankstyvuoju laikotarpiu bei tautų ryšiai viduramžiais ir naujaisiais amžiais 
Išlikę informacijos apie lietuvių genčių siaubiamuosius žygius Estijos teritorijoje XII a. pab.  Lietuvių aktyvi kova su Vokiečių ordinu neleido Livonijos ordinui pavergti estų ir latvių, skatino jų priešinimąsi. Lietuvių pergalė Šiaulių mūšyje (1236) paskatino sukilti Saaremos gyventojus, Durbės mūšyje (1260) – ir kitus estus. 1270 Karusės mūšyje (Vakarų Estijoje) Lietuvos kariuomenė sumušė Livonijos vokiečių ir danų iš Šiaurės Estijos kariuomenę. 1561 Vilniaus sutartimi Pietų Estija buvo prijungta prie Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės, 1569–1629 priklausė Abiejų Tautų Respublikos autonominei provincijai Uždauguvio kunigaikštystei.

 Santykiai nepriklausomybės kovų metu ir Tarpukariu 
Nepriklausomybės kovų metu santykiai tarp estų ir lietuvių buvo minimalūs, nes Estijos ir Lietuvos valstybių teritorijos tarpusavyje nesiribojo. Estijai ir Lietuvai įkūrus valstybes ir apgynus savo nepriklausomybes santykiai tarp dviejų valstybių buvo geri, bet ne artimi (skirtingai nei santykiai tarp latvių ir estų); dažniausias buvo trišalis bendradarbiavimas tarp Lietuvos, Latvijos ir Estijos. Nors aptarinėtos kai kurių politikų ir Lietuvoje, idėjos apie Baltijos šalių vienybę Latvijoje ir Estijoje buvo populiaresnės. Jau pirmaisiais metais buvo užsiminta apie Baltijos Antantės būtinybę.

1934 m. rugsėjo 12 d. Ženevoje pasirašyta Baltijos valstybių santarvės ir bendradarbiavimo sutartis.

 Santykiai okupacijų metais 
Sovietų Sąjungai reokupavus Lietuvą ir Estiją ir didelei daliai vietinių gyventojų pasitraukus į Vakarus, vyko gan aktyvus politinis ir kultūrinis bendradarbiavimas tarp lietuvių, latvių, taip pat estų išeivių. Dar 1946 m. Hamburge karo pabėgėlių buvo įkurtas Pabaltijo universitetas. Universitetas veikė iki 1949 m.

1955 m. Stepono Kairio iniciatyva JAV buvo organizuota Lietuvos, Latvijos ir Estijos socialdemokratų konferencija.

Santykiai tarp okupuotų Baltijos šalių buvo mažiau glaudūs, tačiau 1979 m. lietuvių, latvių ir estų disidentams pavyko pasirašyti memorandumą, smerkiantį Molotovo-Ribentropo paktą.

SSRS ėmus vadovauti Michailui Gorbačiovui ir ėmus demokratizuoti SSRS, tiek Lietuvoje, tiek Estijoje įsikūrė nepriklausomybės siekiančios organizacijos – Sąjūdis ir Estijos liaudies frontas. Jos, kartu su bendraminčiais iš Latvijos – Latvijos liaudies frontu glaudžiai tarpusavyje bendradarbiavo. Apie 1988 m. Lietuvos, Latvijos ir Estijos žalieji ir Sąjūdis surengė bendrą protesto akciją „Apkabinkime Baltiją“, kurioje dalyvavo apie 100 tūkst. žmonių.

1988 m. lapkričio 8 d. Lietuvos, Latvijos, Estijos nepriklausomybininkai Rygoje nutarė priešintis SSRS Konstitucijos pataisų projektui ir rinkti parašus prieš. Tai davė rezultatų, nes Lietuvoje pasirašė 1,8 mln., Latvijoje – 1,1 mln., Estijoje – beveik 1 mln. žmonių.V. Čepaitis, Sąjūdžio politinės akcijos, Kelias į Nepriklausomybę: Lietuvos Sąjūdis 1988–1991, sud. B. Genzelis ir A. Rupšytė, Kaunas, 2010, p. 79. Parašai perduoti SSRS AT priimamojo atstovams.

1989 m. gegužės 12–14 d. Sąjūdžio ir Latvijos, Estijos liaudies frontų atstovai susirinko į Baltijos Asamblėją Taline, kur diskutuota dėl ekonominio savarankiškumo ir suvereniteto siekio, paskelbtos kelios rezoliucijos, pirmąkart paminėtas nepriklausomybės siekis,V. Čepaitis, Su Sąjūdžiu už Lietuvą nuo 1988 06 03–1990 03 11, Tvermė, 2007, p. 241–242. judėjimų pirmininkų pasirašyta bendradarbiavimo sutartis, įsteigta Baltijos Taryba. Būtent Baltijos Taryba liepos 15 d. priėmė nutarimą nutiesti „gyvąją grandinę“ nuo Talino iki Vilniaus ir ją pavadinti Baltijos keliu. Šis nutarimas praktiškai realizuotas 1989 m. rugsėjo 23 d. – 650 km nusidriekusioje grandinėje stovėjo 2 mln. lietuvių, latvių ir estų.

SSRS liaudies deputatai iš Lietuvos, Latvijos ir Estijos 1989 m. rugsėjo 30 d. įkūrė Baltijos parlamentinę grupę su tikslu koordinuoti vieningus veiksmus parlamentiniu keliu siekiant Baltijos valstybių nepriklausomybės.

Lietuvai jau atkūrus nepriklausomybę, o Latvijai ir Estijai paskelbus suvereniteto aktus, 1991 m. kovo 17 d. SSRS vyko SSRS referendumas dėl federacijos atnaujinimo, kurį boikotavo visos Baltijos šalys.

 Santykiai tarp atkurtos Lietuvos Respublikos ir Estijos Respublikos (1991 m.–dabar) 
Dauguma sutarčių tarp šalių yra trišalės, t. y., įtraukiančios ir Latviją. 2017 m. tarp trijų Baltijos šalių pasirašytas susitarimas dėl geležinkelio transporto projekto Rail Baltica. Susitarimas yra svarbi sąlyga nutiesti greitojo geležinkelio, sujungsiančio tris valstybes, infrastruktūrą. Nereti aukščiausių vadovų susitikimai tarp abiejų šalių.

 Švietimo, mokslo ir technologiniai mainai 
Vyksta nemažai akademinių mainų tarp Estijos ir Lietuvos švietimo institucijų. Estų kalba dėstoma VU, VDU, Taline veikia lituanistinė mokykla.

 Ekonominis bendradarbiavimas  
Prekybos balanse vyrauja eksportas iš Lietuvos į Estiją. 2016 m. prekybos apyvarta tarp šalių siekė 2,03 mlrd. eurų. Estija yra 6-a pagal apimtį prekybos partnerė.

 Eksportas sudaro 2,23 mlrd. eurų; Estijja yra eksporto partnerė nr. 6
 Importas sudaro 2,69 mlrd. eurų; Estija yra importo partnerė nr. 9.

Žinomiausi Estijos investuotojai Lietuvoje – „Nortal“, „Olympic Entertainment Group“, „Estijos paštas“, „BLRT grupp“, „Bigbank“, „Baltika Group“, „Merko Ehitus“, „Graanul invest“, „Harju Elekter“, „Eesti Energia“.

Pilietiniai mainai
 Metai  2016Migracijos metraštis 2015 , Migracijos departamentas prie VRM  2020Migracijos metraštis 2019 , Migracijos departamentas prie VRM  2021Migracijos metraštis 2020 , Migracijos departamentas prie VRM  2022Migracijos metraštis 2021 , Migracijos departamentas prie VRM Estijos piliečių skaičius Lietuvoje 130  202  167  171

 Metai  2016  2019  2021  2022 Lietuvos piliečių skaičius Estijoje 2169  2534  1906  1884

 Pasiuntinių sąrašas 

 Pasiuntiniai Estijoje 
 1919 m. – Pranas Vaiciuška, atstovas
 1920–1921 m. – Vytautas Jonas Gylys
 1921–1923 m. – Dovas Zaunius, laikinasis reikalų patikėtinis (rezidavo Rygoje)
 1924–1927 m. – Jonas Aukštuolis
 1930–1931 m. – Kazys Šumauskas, laikinasis reikalų patikėtinis
 1931–1933 m. – Donatas Malinauskas, laikinasis reikalų patikėtinis
 1933–1940 m. – Bronius Dailidė, nepaprastasis pasiuntinys ir įgaliotasis ministras
 1990–1993 m. – Sigitas Kudarauskas, atstovas
 1993–1994 m. – Deividas Matulionis, laikinasis reikalų patikėtinis
 1994–1997 m. – Halina Kobeckaitė, ambasadorė
 1997–2002 m. – Rimantas Tonkūnas
 2002–2006 m. – Antanas Vinkus
 2006 m. liepos-spalio mėn. – Saulius Butkus, laikinasis patikėtinis
 2006–2012 m. – Juozas Bernatonis
 2012–2017 m. – Neilas Tankevičius
 2017-2022 m. – Giedrius Apuokas.  (Ambasados Estijoje inf.)
 2022-2025 m. - Raimonda Murmokaitė
 Nuo 2025 m. - Gitana Skripkaitė

 Pasiuntiniai Lietuvoje 
Sąrašas nėra baigtinis
 Martas Tarmakas (1990–1991 m., pirmasis Estijos atstovas Lietuvai)
 Tomas Kukas (2012–2016 m.)
 Jana Vanaveski (2016–2020 m.)
 Kai Kaarelson (2020-2023 m.)
 Kaimo Kūsko (2023-2024 m.)
 Nuo 2024 - Kaili Terras

 Estijos ordinų kavalieriai lietuviai ir Lietuvos ordinų kavalieriai estai 
Už nuopelnus Lietuvai nuo 1992 m. iki 2021 m. gruodžio mėn. 74 Estijos piliečiams už nuopelnus Lietuvai įteikti Lietuvos valstybiniai apdovanojimai.Apdovanotų asmenų duomenų bazė , Lietuvos Respublikos Prezidento kanceliarija

 Toomas Alatalu (2004 m. rugsėjo 30 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro didysis kryžius)
 Avo Aljas (2004 m. rugsėjo 30 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Riterio kryžius)
 Andrus Ansip (2013 m. gegužės 17 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Didysis kryžius)
 Piret Reintamm Benno (2013 m. gegužės 17 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Karininko kryžius)
 Fjodor Berman (2004 m. rugsėjo 30 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Karininko kryžius)
 Andrei Birov (2004 m. rugsėjo 30 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius)
 Enn Eesmaa (2006 m. birželio 7 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius)
 Ants Frosch (2004 m. rugsėjo 30 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro didysis kryžius)
 Väino Hallikmägi (2005 m. birželio 22 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Riterio kryžius)
 Ardo Hansson (2013 m. gegužės 17 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro didysis kryžius)
 Ahti Heinla (2013 m. gegužės 17 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Riterio kryžius)
 Sigrid Herodes (2013 m. gegužės 17 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Riterio kryžius)
 Erki Holmberg (2013 m. gegužės 17 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Karininko kryžius)
 Tomas Hendrik Ilves (2008 m. balandžio 25 d., Vytauto Didžiojo ordino su aukso grandine)
 Evelin Ilves (2013 m. gegužės 17 d., Vytauto Didžiojo ordino Didysis kryžius)
 Aleksandra Juozapėnaitė-Eesmaa (1999 m. sausio 31 d., LDK Gedimino ordino Riterio kryžius)
 Väino Kaldoja (2005 m. kovo 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Karininko kryžius)
 Priit Kasesalu (2013 m. gegužės 17 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Riterio kryžius)
 Birutė Klaas-Lang (2013 m. gegužės 17 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius)
 Tiitas Kohvas (1996 m. sausio 15 d., Žūvančiųjų gelbėjimo kryžius)
 Kalev Koidumäe (2004 m. rugsėjo 30 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Riterio kryžius)
 Tarmo Kõuts (2004 m. rugsėjo 30 d., LDK Gedimino ordino Komandoro didysis kryžius)
 Toomas Kukk (2013 m. gegužės 17 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Didysis kryžius)
 Kalle Küttis (2004 m. rugsėjo 30 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro didysis kryžius)
 Mart Laar (2013 m. gegužės 17 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro didysis kryžius)
 Margus Laidre (2013 m. gegužės 17 d., Ordino"Už nuopelnus Lietuvai" Karininko kryžius)
 Margus Leivo (2004 m. rugsėjo 30 d., LDK Gedimino ordino Komandoro didysis kryžius)
 Jurgen Ligi (2013 m. gegužės 17 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro didysis kryžius)
 Mihkel Loodus (2002 m. sausio 16 d., LDK Gedimino ordino Karininko kryžius)
 Juri (Jüri) Luik (2013 m. gegužės 17 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro didysis kryžius)
 Toomas Luman (2004 m. rugsėjo 30 d., LDK Gedimino ordino Komandoro didysis kryžius)
 Toivo Maimets (2004 m. rugsėjo 30 d., LDK Gedimino ordino Komandoro didysis kryžius)
 Tarmo Mänd (2004 m. rugsėjo 30 d., LDK Gedimino ordino Komandoro didysis kryžius)
 Iivi Anna Masso (2013 m. gegužės 17 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Karininko kryžius)
 Lennartas Meris (1997 m. rugpjūčio 19 d., Vytauto Didžiojo ordino Didysis kryžius)
 Pranas Mickevičius (2004 m. rugsėjo 30 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Karininko kryžius)
 Marko Mihkelson (2004 m. rugsėjo 30 d., LDK Gedimino ordino Komandoro didysis kryžius)
 Rein Minka (2004 m. rugsėjo 30 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro didysis kryžius)
 Endrik Mõistlik (2004 m. rugsėjo 30 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Riterio kryžius)
 Martas Olafas Niklus (1999 m. sausio 31 d., LDK Gedimino ordino Komandoro kryžius)
 Ulo Nugis (2006 m. sausio 10 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius)
 Liisa Ojaveer (2004 m. rugsėjo 30 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Karininko kryžius)
 Kristiina Ojuland (2004 m. balandžio 21 d., LDK Gedimino ordino Komandoro didysis kryžius)
 Lagle Parek (2013 m. birželio 17 d., Vyčio Kryžiaus ordino Karininko kryžius)
 Juhan Parts (2013 m. gegužės 17 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro didysis kryžius)
 Juri Pihl (2003 m. gegužės 6 d., LDK Gedimino ordino Komandoro kryžius)
 Marika Põldma (2004 m. rugsėjo 30 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius)
 Heino Priimägi (2004 m. rugsėjo 30 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Karininko kryžius)
 Siim Raie (2013 m. gegužės 17 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius)
 Anu Randveer (2004 m. rugsėjo 30 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius)
 Lagle Rarek (2013 m. birželio 17 d., Vyčio Kryžiaus ordino Karininko kryžius)
 Endel Ratas (2003 m. sausio 8 d., Vyčio Kryžiaus ordino Karininko kryžius)
 Rein Raud (2009 m. vasario 4 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius)
 Eero Raun (2004 m. rugsėjo 30 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius)
 Margus Rava (2004 m. rugsėjo 30 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius)
 Villu Reiljan (2004 m. rugsėjo 30 d., LDK Gedimino ordino Komandoro didysis kryžius)
 Jaan Reinhold (2004 m. rugsėjo 30 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Riterio kryžius)
 Urmas Reinsalu (2013 m. gegužės 17 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro didysis kryžius)
 Arnoldas Riuitelis (1992 m. sausio 9 d., Sausio 13-osios atminimo medalis)
 Ingrid Rüütel (2004 m. rugsėjo 30 d., Vytauto Didžiojo ordino Didysis kryžius)
 Arnold Rüütel (2004 m. rugsėjo 30 d., Vytauto Didžiojo ordinas su aukso grandine)
 Angela Saks-Tammekand (2004 m. rugsėjo 30 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro didysis kryžius)
 Helena Sepandi (2013 m. gegužės 17 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Riterio kryžius)
 Toomas Sildam (2013 m. gegužės 17 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Karininko kryžius)
 Urmas Sõõrumaa (2004 m. rugsėjo 30 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Karininko kryžius)
 Valvi Strikaitienė (1996 m. rugpjūčio 21 d., LDK Gedimino ordino Komandoro didysis kryžius)
 Jaan Tallinn (2013 m. gegužės 17 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Riterio kryžius)
 Mart Tarmak (2008 m. vasario 5 d., LDK Gedimino ordino Komandoro kryžius)
 Enn Tarto (2003 m. sausio 8 d., Vyčio Kryžiaus ordino Karininko kryžius)
 Andres Tropp (2004 m. rugsėjo 30 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro didysis kryžius)
 Erik Udam (2003 m. sausio 8 d., Vyčio Kryžiaus ordino Karininko kryžius)
 Cecilija Rasa Unt (2004 m. vasario 6 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Riterio kryžius)
 Vahur Väljamäe (2004 m. rugsėjo 30 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius)
 Jana Vanaveski (2013 m. gegužės 17 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Karininko kryžius)


Estijos valstybiniais apdovanojimais apdovanoti šie Lietuvos piliečiai (sąrašas nepilnas):
 Vytautas Landsbergis
 Valdas Adamkus

 Šaltiniai 

 Taip pat skaitykite 
 Lietuvos santykiai su Estija ir Latvija 1918–1940
 Estijos lietuviai

 Nuorodos 
 Straipsnis Visuotinėje lietuvių enciklopedijoje
 Estija | Dvišalis bendradarbiavimas | Lietuva regione ir pasaulyje | Užsienio politika | Lietuvos Respublikos užsienio reikalų ministerija (urm.lt)