Kosumelinis meškėnas

Kosumelinis meškėnas, dar vadinamas nykštukiniu meškėnu (, ) – retas meškėninių (Procyonidae) šeimos plėšrusis žinduolis, gyvenantis Kosumelio saloje Karibų jūroje, šalia rytinės Meksikos pakrantės.

Kosumelinis meškėnas yra nedidelės Kosumelio salos endeminė rūšis. Sala užima 478 km² plotą. Meškėno natūralios buveinės yra mangrovėse, o taip pat drėgnuosiuose miškuose salos viduryje, paplūdimiuose, dirbamose žemėse.Encyclpedia of life. Procyon pygmaeus
miniatiūra|240px|left|Su jaunikliu

 Biologija 

Šių meškėnų biologija mažai tirta. Jie yra mažiausi tarp savo gentainių meškėnų. Gyvūnų „pigmėjiškumą“ lėmė geografinis rūšies, gyvenančios saloje, izoliuotumas. Suaugusio individo kūnas siekia 60–80 cm dydžio, uodega - apie 25 cm, patinai didesni už pateles. Sveria 3–4 kg. Tuo pačiu kosumeliniai meškėnai yra apie 45 % lengvesni ir 18 % mažesni už kitus Centrinės Amerikos žemyninius meškėnus. Žvėrelio kailis rudai pilkos spalvos, uodega su gelsvu atspalviu, pamarginta tamsiais skersiniais dryžiais. Veidas turi kaukės pavidalo piešinį.

Aktyvus naktį, visaėdis. Apie pusę raciono sudaro krabai, o taip pat varliagyviai, driežai ir vabzdžiai. Iš augalinio maisto minta kulkmedžio ir Pithecellobium vaisiais, sorų žalumynais.

IUCN duomenimis, rūšis yra kritinėje būklėje, grėsmingai nykstanti, jos apsaugos būklė – CR. Priskaičiuojama apie 300 kosumelinių meškėnų.McFadden, K. W. (2004). «The ecology, evolution, and natural history of the endangered carnivores of Cozumel Island, Mexico.». PhD Dissertation, Columbia University, New York Rūšies skaitlingumą smarkiai  veikia tropiniai uraganai. Meškėnų populiacijos dydis svyruoja stichinių nelaimių periodais, be to, neigiamą poveikį daro žmogaus ūkinė veikla. Po didžiųjų uraganų žvėrelių tam tikrose teritorijose gali sumažėti iki 60 %.

 Literatūra 

 Alejandra de Villa-Meza, Rafael Avila-Flores, Alfredo D Cuarón & David Valenzuela-Galván: Procyon pygmaeus. In: Mammalian Species 2011, Nr. 43, S. 87-93

 Šaltiniai 

Kategorija:Meškėniniai