Kinijos ir Lietuvos santykiai

Kinijos ir Lietuvos santykiai - tarptautiniai santykiai tarp Kinijos LR ir Lietuvos. Oficialūs diplomatiniai santykiai pirmą kartą užmegzti XX a. trečiajame dešimtmetyje, po to, kai tuometė Kinijos Respublika pripažino Lietuvą 1923 m. vasario 12 d.,LIETUVOS PRIPAŽINIMAS DE FACTO IR DE JURE  (Šaltiniai.info) tačiau kontaktų ne valstybės lygmeniu būta ir anksčiau. 1991 m. rugsėjo 7 d. Kinijos Liaudies Respublika pripažino atsikūrusios Lietuvos nepriklausomybę, o 1991 m. rugsėjo 14 d. buvo atnaujinti diplomatiniai santykiai. Lietuva nuo 1995 m. savo šalies ambasadą turi Pekine, o taip pat garbės konsulą Honkonge, atstovaujantį ir Makao teritoriją.Garbės konsulai Kinijoje , Lietuvos Respublikos ambasada Kinijoje Vilniuje nuo 1992 m. yra įsikūrusi Kinijos Liaudies Respublikos ambasada, kuri 2021 m. lapkričio mėn., pažeminus dvišalių santykių lygį, buvo pervadinta į Kinijos Liaudies Respublikos reikalų patikėtinio biurą.Pekinas apsiskaičiavo? Ką reiškia Lietuvos diplomatų išvykimas iš Kinijos, LRT.lt, 2021-12-17

Abi šalys yra Jungtinių Tautų, Pasaulio prekybos organizacijos ir kitų tarptautinių organizacijų narės. Seime veikia Tarpparlamentinių ryšių su Kinijos Liaudies Respublika grupė. Dabartinis pirmininkas – Algirdas Butkevičius.Tarpparlamentinių ryšių su Kinijos Liaudies Respublika grupė

2023 m. pradžioje Lietuvoje gyveno 401 Kinijos pilietis. Tuo tarpu Kinijoje neoficialiais duomenimis gyvena apie 200 Lietuvos piliečių (2020 m.)

 Santykių istorija 
 Kontaktai LDK ir ATR laikais 
Lietuvių domėjimosi Kinija pradžia galima laikyti XVI a., kuomet kurdami Vilniaus Universitetą jėzuitai užsibrėžė skleisti mokslą bei katalikybę ne tik LDK, bet ir Kinijoje.Vyšniauskas, Marius. Naujienos iš Kinijos lietuviškoje tarpukario spaudoje (kamane.lt) XVII a. Kinijoje apsilankė lietuvis jėzuitų vienuolis Andrius Rudamina, persikėlęs iš Indijos į Mingų imperiją (tuomet Portugalijos imperijai priklaususią Makao ir Handžou). Kinijoje parašė keletą asketizmo veikalų, mirė Fudziano provincijoje. Anot Makao misionieriavusio Jono Levickio, buvęs labai gerbiamas ir net garbinamas vietinių. Lietuvių ikonografijoje A. Rudamina vaizduotas kiniškais rūbais arba su Kinijos peizažu fone.Bumblauskas A., Senosios Lietuvos istorija 1009 – 1795, Vilnius, 2005, 365 p.

 Pirmieji kontaktai tarp lietuvių ir kinų 1795-1918 m. 
Nors apie pirmuosius kontaktus tarp lietuvių ir kinų informacijos nėra apstu, spėjama, kad pirmieji lietuviai į Kinijoje esantį Harbiną pateko po 1864 m. sukilimo numalšinimo.

Antroji migracijos iš Lietuvos į Kiniją banga siejama su Rytų Kinijos geležinkelio tiesimu XIX a. pab., o vėliau sekė daugiausiai pabėgėliai 1902-1905 m. ir pirmojo pasaulinio karo laikotarpiu.Lietuviai Kinijoje XIX a.–1940 m. 

 1919-1940 m. laikotarpis 
Lietuvą Kinija pripažino 1923 m. Yra duomenų, kad Lietuvos nepriklausomybės kovose dalyvavo ir vienas Čindau mieste gimęs kinas, prisistatęs Petru Činša (g. 1896-1930), kaip savanoris-kūrėjas į būrius įstojęs 1919 m. liepos 21 d. ir vedęs Skaudvilės valsčiaus Kvošių kaime gimusią Teklę. Mūšiuose sužeistas. 1929 m. buvo apdovanotas Savanorio-kūrėjo medaliu.Savukynas, Virginijus. Istorijos detektyvai. Kinas kovojęs už Lietuvą. Laida išleista 2018 m. balandžio 7 d.

Harbine tarpukariu veikė stipri lietuvių bendruomenė (įvairiais duomenimis iki 2000 asmenų, nemaža dalis jų - litvakai), buvo įsteigtas konsulatas. Tarpukariu veikusi Harbino lietuvių draugija vykdė informacinę veiklą, telkė lietuvius nacionalinių švenčių proga, buvo įsteigusi biblioteką, mokyklą, chorą, rengė teatro vaidinimus, leido laikraštį. Švenčių proga buvo rengiamos eitynės Harbino gatvėmis. 

Tarpukario spaudoje buvo aprašomi kai kurie įvykiai tuometėje Kinijoje, ypač pilietinis bei karas su Japonija. Pilietinio karo atveju demonstruotas šioks toks prielankumas Čiang kai Šeko armijai, net ir Baltojo teroro metais, paprastai pateiktų asmeninių žurnalistų įžvalgų nebūdavo. 1933 m. spalio 19 d. pirmame Lietuvos žinių laikraščio puslapyje išspausdintas straipsnis apie britams priklausiusiame Šanchajuje mirtimi nubaustą lietuvę: „Vakar (spalio 18 d.) vyriausiasis britų teismas Šanchajuje rado anglų pavaldinio, bet lietuvių kilmės našlę Katherine Hadley, kaltą užmušus į atsargą pasitraukusį jūros kapitoną Valter Youngs. Teismas ją nuteisė mirti, bet paragino jos pasigailėti“.Šanchajuje nubausta mirtimi lietuvė // Lietuvos žinios, 238 nr., 1933, spalio 19 d., 1 p.

  Sovietinės okupacijos laikotarpis 
Sovietinė okupacija nutraukė tiesioginius santykius tarp Kinijos ir Lietuvos, ryšiai buvo palaikomi Sovietų Sąjungos ir Kinijos dvišaliu pagrindu. Nors Kinija de jure nepripažino Baltijos šalių okupacijos, de facto vertino jas kaip Sovietų Sąjungos kontroliuojamas teritorijas.Mälksoo, Lauri (2003). Illegal Annexation and State Continuity: The Case of the Incorporation of the Baltic States by the USSR. Leiden – Boston: Brill. Kontaktai tarp Kinijos ir Lietuvos buvo pavieniai ir sporadiški, o jų dar labiau sumažėjo išaugus priešpriešai tarp Kinijos ir Sovietų Sąjungos. Kinija buvo viena iš nedaugelio socialistinių valstybių, nepripažinusių Baltijos šalių okupacijos teisėtumo. 1964 metais Baltijos valstybių aneksiją nurodė kaip neteisėtą Sovietų Sąjungos teritorinių įgijimo pavyzdį, o 1974 m. gegužės 11 d. Jungtinėse Tautose išplatino spaudos pranešimą, kur kaip protesto prieš „sovietų revizionistų nacionalinę priespaudą“ pavyzdys nurodyti 1972 m. Kaune vykę antisovietiniai protestai.

Kita vertus, 1980-ųjų pabaigoje, suaktyvėjus Baltijos šalių nepriklausomybės judėjimams, Kinija į juos žiūrėjo nepalankiai, nes manė, kad tai gali paskatinti pačios Kinijos viduje esančių etninių grupių emancipaciją. Nepaisant to, Kinija gan greitai užmezgė santykius su naujai įsikūrusiomis postsovietinėmis valstybėmis, bijodama, kad delsimas leistų Taivanui užmegzti diplomatinius ryšius pirmesniam ir taip sustiprinti savo tarptautinę poziciją.Tubilewicz, C. (2007). Taiwan and Post-Communist Europe. Taylor & Francis, p. 88-89

  Po Lietuvos Respublikos nepriklausomybės atkūrimo (nuo 1991 m.) 
Kinija Lietuvos nepriklausomybę pripažino 1991 m. rugsėjo 7 d., dieną po to, kai tai padarė ir TSRS. Tais pačiais metais užmegzti diplomatiniai santykiai. 1992 m. sausio 30 d. pasirašytas Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Kinijos Liaudies Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl ekonominio-prekybinio bendradarbiavimo. Tais pačiais metais Vilniuje atidaryta Kinijos ambasada, o Lietuva ambasadą Pekine atidarė 1995 m. Dešimtajame dešimtmetyje Lietuvoje lankėsi Kinijos užsienio reikalų viceministras Tian Zengpei (1993 m. spalį), užsienio reikalų ministras Qian Qichen (1994 m. birželį), vicepremjeras Li Lanqing (1996 m. birželį), vicepremjeras Wu Yi (1999 m. kovą). Tuo tarpu iš Lietuvos į Kiniją vizitus surengė prezidentas Algirdas Brazauskas (1993 m. lapkritį), premjeras Adolfas Šleževičius (1995 m. gruodį) ir Seimo pirmininkas Vytautas Landsbergis (1999 m. vasarį).Tubilewicz, C. (2002). The Baltic States in Taiwan’s Post-Cold War “Flexible Diplomacy.” Europe-Asia Studies, 54(5), 791–810.

2000 m. rugsėjo 5 d. Lietuvoje lankėsi tuometinis Kinijos parlamento pirmininkas ir buvęs šalies premjeras Li Peng. Vizitas buvo planuotas dviem dienoms, bet užtruko tik dvi su puse valandos ir įvyko svečiui bei lydinčiai delegacijai nepaliekant Vilniaus oro uosto pastato. Vizito sutrumpinimo priežastimi buvo įvardytas tuo metu Seime vykęs renginys, skirtas komunizmo nusikaltimams įvertinti. Su Li Peng oro uoste susitiko tuometinis Seimo pirmininkas Vytautas Landsbergis. Lauke tuo metu buvo surengtas Tibeto nepriklausomybės rėmėjų piketas.Politinė pompastika patyrė fiasko, delfi.lt, 2000-09-05

2002 m. birželio 16-17 d. Lietuvoje lankėsi Kinijos prezidentas Dziang Dzeminas.  2012 m. kovo 27–30 dienomis Kinijoje su oficialiu vizitu viešėjo krašto apsaugos ministrė Rasa Juknevičienė, susitiko su Kinijos gynybos ministru Guanglie Liang ir pasirašė dvišalį  susitarimą dėl bendradarbiavimo gynybos srityje.Krašto apsauga, Nr. 6 (229) , p. 1–2 Tų pačių metų liepos 9–10 d. įvyko atsakomasis vizitas – Lietuvoje lankėsi Kinijos centrinio karinio komiteto vicepirmininkas Xu Caihou, delegaciją priėmė ministras pirmininkas Andrius Kubilius, Seimo pirmininkė Irena Degutienė.Krašto apsauga, Nr. 12 (235) , p. 1–2

2015 m. birželio mėn. prezidentė Dalia Grybauskaitė susitiko su į Lietuvą atvykusiu Kinijos vicepremjeru Žangu Gaoliu.Stiprėja ekonominiai Lietuvos ir Kinijos ryšiai , lrp.lt 2016 m. kovo mėn. Kinijoje vykstančiame Azijos verslo ir politikos forume lankėsi tuometis ministras pirmininkas Algirdas Butkevičius, kur susitiko su šios šalies premjeru Li Kečiangu.Vizitas Kinijoje: A. Butkevičius susitiko su Kinijos premjeru (lrt.lt) Tų pačių metų rugsėjį, pažymint santykių 25-metį, Kinijos paštas išleido kartu su Lietuvos ambasada Kinijoje parengtą proginį voką.Lietuvos ir Kinijos diplomatinių santykių 25-mečiui – proginis vokas , LR URM, 2016.09.14 2017 m. balandžio mėn. Lietuvoje viešėjo Kinijos parlamento pirmininkas Zhang Dejiang, susitiko prezidente Dalia Grybauskaite, premjeru Sauliu Skverneliu, Seimo pirmininku Viktoru Pranckiečiu.Skvernelis: nors ir investuoja atsargiai, kinai labai domisi Klaipėdos uostu, Verslo žinios, 2017-04-14 2018 m. lapkričio mėn. lankydamasi Kinijos importo parodoje Šanchajuje, su Kinijos prezidentu Si Dzinpingu susitiko prezidentė Dalia Grybauskaitė.Prezidentė pradeda darbo vizitą Kinijoje , LR Prezidentūra, 2018-11-04

 Įtampos ir santykių krizė (nuo 2019 m.) 

Pradedant 2019 m. Lietuvos–Kinijos santykiuose ėmė kilti įtampos, VSD grėsmių nacionaliniam saugumui vertinime paminėjus Kiniją,Grėsmių nacionaliniam saugumui vertinimas 2019 , Vidaus saugumo departamentas kylant įtarimams dėl Huawei įrangos saugumo,Augant įtampai dėl „Huawei“, S. Skvernelis priėmė Kinijos ambasadorių, Verslo žinios, 2019 m. kovo 30 d. bei įvykus konfliktui Vilniuje vykusiame mitinge, skirtame palaikyti protestus Honkonge.Vilniuje per Honkongo mitingą konfliktą sukėlusiems kinams skirtos 15 eurų baudos, 15min.lt, 2019 m. rugpjūčio 28 d. Prie dvišalių santykių pablogėjimo prisidėjo ir 2021 m. gegužę paskelbtas Lietuvos pasitraukimas iš 2012 m. įkurto Bendradarbiavimo tarp Kinijos ir vidurio bei rytų Europos šalių formato, dar žinomo 17+1 pavadinimu,Lietuva pasitraukė iš Kinijos „17+1“ bloko Rytų Europoje, tai daryti ragina ir kitas ES šalis, lrt.lt, 2021 m. gegužės 22 d. bei planai atidaryti verslo atstovybę Taivane,Lietuva šiemet ketina atidaryti verslo atstovybę Taivane, Verslo žinios, 2021 m. kovo 4 d. o tuo pačiu ir priimti Taivano atstovybę Lietuvoje.Dar vienas niuksas Kinijai: Taivanas steigia atstovybę Lietuvoje, 15min.lt, 2021 m. liepos 20 d. Pastarieji Lietuvos ir Taivano suartėjimo žingsniai tapo argumentu 2021 m. rugpjūčio 10 d. Kinijai iš Lietuvos atšaukti savo ambasadorių ir pareikalauti, kad Lietuva tą patį padarytų su savo ambasadoriumi Pekine.Kinija atšaukia ambasadorių Lietuvoje, reikalauja Vilniaus atšaukti pasiuntinį iš Pekino, LRT, 2021.08.10 Tokį žingsnį Lietuva žengė rugsėjo 3 d., atšaukdama dar nei metus pareigų Kinijoje nėjusią ambasadorę Dianą Mickevičienę.Patvirtinta: Lietuvos ambasadorė Kinijoje grįžta konsultacijoms, LRT.lt, 2021-09-03 Lapkričio 22 d., praėjus trims dienoms po Taivano atstovybės atidarymo Vilniuje, Kinija išreiškė savo nepasitenkinimą pažemindama diplomatinių santykių su Lietuva lygmenį – vietoje ambasadorių abi puses galės atstovauti tik reikalų patikėtiniai.Kilus ginčams dėl Taivano, Kinija apribojo diplomatinį atstovavimą su Lietuva, LRT, 2021–11–21 Gruodžio viduryje visi Lietuvos atstovybės Kinijoje darbuotojai paliko Pekiną ir grįžo į Lietuvą, tiesioginis ambasados paslaugų teikimas buvo suspenduotas.Lietuvos atstovybė Kinijoje – tuščia: diplomatai grįžo namo, 15min.lt, 2021-12-15

 Tibeto problema ir Lietuvos santykiai su Tibeto vyriausybe tremtyje 

Nors Lietuva oficialiai palaiko vienos Kinijos politiką, neoficialiu lygmeniu palaikomi draugiški santykiai su Tibeto vyriausybe tremtyje. Tuometis Tibeto dvasinis ir politinis vadovas Dalai Lama XIV buvo pirmasis valstybės lyderis, pasveikinęs Lietuvą su nepriklausomybe – dar 1990 m. balandžio 4 d. buvo gauta telegramaDalai Lamos vizitą organizuojanti Rūta Norkutė: „Jis pirmasis pasveikino nepriklausomybę atkūrusią Lietuvą, o dabar mūsų politikai bijo su juo susitikti“ (palyginimui pirmosios Lietuvą pripažinusios Moldavijos TSR tai padarė 1990 m. gegužės 31 d., Islandija – 1991 m. vasario 11 d.), o 1991 m. apsilankė Lietuvoje, kur susitiko su šalies vadovu prof. Vytautu Landsbergiu ir katalikų bažnyčios hierarchais. Iš viso Lietuvoje Dalai Lama yra lankęsis keturis kartus, jo atvykimas paskatina pasipiktinimus iš Kinijos pusės.Dalai Lama atvyko į Lietuvą, Verslo Žinios, 2018-06-12

Dalai Lamos vizitai Lietuvoje:
 1991 m. spalio mėn.: lankėsi Seime, susitiko su Aukščiausiosios tarybos pirmininku Vytautu Landsbergiu, Lietuvos katalikų bažnyčios hierarchais.
 2001 m. birželio 23–27 d.: susitiko su Seimo nariais, Vilniaus meru Artūru Zuoku, kardinolu Audriu Juozu Bačkiu, viešėjo Kaune, neoficialiam pokalbiui susitiko su prezidentu Valdu Adamkumi.Dalai Lama baigė viešnagę Lietuvoje, Delfi.lt, 2001 m. birželio 27 d.
 2013 m. rugsėjo 11–14 d.: lankėsi Seime, buvo oficialiai priimtas Vilniaus mero Artūro Zuoko, buvusio prezidento Valdo Adamkaus, neoficialiai susitiko su prezidente Dalia Grybauskaite, skaitė vieša paskaitą.D. Grybauskaitė pakeitė poziciją ir „privačiai“ susitiko su Dalai Lama, Bernardinai.lt, Rugsėjo 11 d., 2013
 2018 m. birželio 12–15 d.: susitiko su Seimo nariais, lankėsi Užupyje, Tibeto skvere, skaitė paskaitą Vilniaus universitete, susitiko su Vilniaus meru Remigijumi Šimašiumi.Vilniuje besilankantis Dalai Lama: šis amžius turi tapti taikos amžiumi, 15min.lt, 2018 m. birželio 14 d.Seimo nariai ir V. Landsbergis susitiko su Dalai Lama, diena.lt, 2018-06-14

Tibeto garbei Lietuvoje du skverai pavadinti Tibeto vardais – Užupyje Vilniuje ir centrinėje Kauno dalyje. Užupyje konstitucijų alėjoje yra ir į tibetiečių kalbą išversta Užupio respublikos konstitucija.

Tibeto egzilinę vyriausybę Lietuvoje atstovauja Čionpelis Ceringas, Tibeto vyriausybės tremtyje atstovas Šiaurės Europai, Baltijos šalims ir Lenkijai. Nors vis silpnėjanti, Seime veikia Laikinoji Solidarumo su tibetiečiais grupė, vadovaujama TS-LKD nario Andriaus Navicko, sudaryta iš 5 narių.Laikinoji Solidarumo su tibetiečiais grupė , LRS

 Politiniai ryšiai 

Seime nuo 1998 m. veikia Tarpparlamentinių ryšių su Kinijos Liaudies Respublika grupė.Dėl Seimo parlamentinės ryšių su Kinijos Liaudies Respublika grupės pirmininko ir jo pavaduotojų patvirtinimo, LR Seimas, 1998-07-01 Jos vadovai: Algirdas Butkevičius (nuo 2020 m.), Kęstutis Glaveckas (2008–2020 m.), Česlovas Juršėnas (1998–2008 m.).Ankstesnės kadencijos, LR Seimas

Tarp Vilniaus ir Guangdžou bei tarp Kauno ir Siameno yra pasirašyta miestų partnerystė.

 Aukščiausio lygio susitikimai 

Lietuvos prezidentai Kinijoje viešėjo tris kartus:
 1993 m. lapkričio mėn. Algirdas Brazauskas Pekine susitiko su prezidentu Dziang Dzeminu.Rengiamas Kinijos prezidento vizitas į Lietuvą, delfi.lt, 2002 m. kovo 29 d.
 2006 m. rugsėjo mėn. Valdas Adamkus Pekine susitiko su prezidentu Hu Dzintao.H.Jintao: "treneris Jonas" Kinijoje žinomas geriausiai, Delfi.lt, 2006-09-27
 2018 m. lapkričio mėn. lankydamasi Kinijos importo parodoje Šanchajuje, su Kinijos prezidentu Si Dzinpingu susitiko Dalia Grybauskaitė.Prezidentė pradeda darbo vizitą Kinijoje , LR Prezidentūra, 2018-11-04

Kinijos prezidentai Lietuvoje lankėsi vieną kartą:
 2002 m. birželio 16-17 d. lankėsi Dziang Dzeminas, vizito metu susitiko su prezidentu Valdu Adamkumi, ministru pirmininku Algirdu Brazausku. 

 Visuomeniniai ryšiai 

Vilniaus universitete veikia Konfucijaus institutas. Kinų kalbos galima mokytis Vilniaus Universitete ir VDU, taip pat VGTU inžinerijos licėjuje.Vilniaus M. Daukšos vidurinėje mokykloje atidaryta pirmoji Lietuvoje kinų kalbos klasė (tv3.lt)

 Ekonominiai ryšiai 

Pastaraisiais metais Lietuvos ir Kinijos ekonominiai ryšiai stiprėja. Lietuvos vyriausybė yra išskyrusi Kiniją kaip vieną prioritetinių eksporto rinkų.Vyriausybė pritarė eksporto plėtrą skatinantiems veiksniams, nustatydama tikslines rinkas , lrv.lt 2013 m. Lietuvos verslo darbdavių konfederacija pasirašė bendradarbiavimo susitarimą su Kinijos privataus verslo įmonių asociacija.

Ekonominiai ryšiai tapo įtempti 2021 m. pabaigoje Lietuvai leidus Vilniuje įsteigti Taivano atstovybę: Lietuvos verslininkai informavo susiduriantys su įvairiomis problemomis įvežant prekes į Kiniją, šalis buvo apkaltinta įvedusi Lietuvai neoficialias sankcijas ir vykdanti boikotą. 2022 m. sausį su ES palaikymu buvo kreiptasi į Pasaulio prekybos organizaciją dėl Kinijos diskriminacinės prekybos politikos prieš Lietuvą.ES kreipėsi į Pasaulio prekybos organizaciją dėl Kinijos varžymų importui iš Lietuvos, LRT, 2022–01–27

Lietuvos prekyba su Kinija (mln. Eur):China–Lithuania bilateral trade review , verslilietuva.ltLietuvos–Kinijos užsienio prekybos apžvalga, enterpriselithuania.comS.Skvernelis: tikimės į Kiniją eksportuoti lietuviškus grūdus, 15min.ltKinija , Verslios Lietuvos eksporto gidasKiniją domina ne tik lietuviškas pienas, bet ir lazeriai, alkas.lt, 2019 06 08Eksportas, importas pagal šalis ir teritorijas , Lietuvos statistikos departamentas , LR Užsienio reikalų ministerija

 Metai  2005  2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019  2020  2021  2022  2023  2024 Eksportas 11,1  27,7  57,6  66,6  88,3  102,1  102,4  123,2  179,1  189  277  300  227,9  99,6  145,8  207 Importas 291,2  430,4  451,5  531,3  565,1  666,1  725,3  708,2  822,9  855  928  1200  1570  1986  1707  1881

Pilietiniai mainai
 Metai  2016Migracijos metraštis 2015 , Migracijos departamentas prie VRM  2020Migracijos metraštis 2019 , Migracijos departamentas prie VRM  2021Migracijos metraštis 2020 , Migracijos departamentas prie VRM  2022Migracijos metraštis 2021 , Migracijos departamentas prie VRM 2023Migracijos metraštis 2022, Migracijos departamentas prie VRM  Kinijos piliečių skaičius Lietuvoje 368  494  519  438  401

 Metai  2013  2019  2020 Lietuvos piliečių skaičius Kinijoje 127  300  200

 Turizmas 
Turistų iš Kinijos skaičius Lietuvoje sparčiai augo iki 2020 m., jie buvo vieni iš daugiausiai išleidžiančių buvimo šalyje metu.V. Sinkevičius: turizmo ir prekybos sektoriuje su Kinija pasiektas lūžis, 2018-06-04, diena.lt Pradedant 2020 m., atvykstamasis turizmas buvo stipriai paveiktas COVID-19 pandemijos ir sumažėjo dešimtimis kartų.

Į Lietuvą atvykstančių kinų turistų skaičius:Turizmas Lietuvoje 2006 , Lietuvos statistikos departamentasTurizmas Lietuvoje 2011 , Lietuvos statistikos departamentasTurizmas Lietuvoje 2014 , Lietuvos statistikos departamentasTurizmas Lietuvoje 2017 , Lietuvos statistikos departamentasRekordiniai metai Lietuvos turizmui , Keliauk Lietuvoje2019 m. Lietuvos turizmo statistika , Keliauk LietuvojeTurizmo statistika, Keliauk Lietuvoje

 Metai  2005  2008  2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019  2020  2021  2022  2023  2024 Turistai 162  1900  3309  5522  6124  5591  7015  9568  11 987  15 996  19 300  21 135  1145  775  1927  5184  6714

 Pasiuntinių ir ambasadorių sąrašas 
Lietuvos Kinijoje:
 Ginutis Voveris (1997–2001 m.)
 Artūras Žurauskas (2001–2006 m.)
 Rokas Bernotas (2006–2010 m.)
 Lina Antanavičienė (2010–2015 m.)
 Ina Marčiulionytė (2015–2020 m.)
 Diana MickevičienėPrezidentas suteikė įgaliojimus Lietuvos ambasadoriams Kinijoje ir PAR , Lietuvos Respublikos Prezidento kanceliarija, 2020–11-24 (nuo 2020 m. lapkričio mėn.; po atšaukimo 2021 m. rugsėjo 3 d. iki gruodžio 15 d. ambasadai vadovavo laikinoji reikalų patikėtinė Audra Čiapienė)

Kinijos Lietuvoje:

 Pei Yuanying (1992–01 – 1992–03, rezidavo ne Lietuvoje)
 Chen Di (1992–04 – 1993–08, rezidavo ne Lietuvoje)
 Wang Zhaoxian (1993–09 – 1998–08)
 Guan Hengguang (1998–09 – 2002–02)
 Chen Yuming (2002–03 – 2005–01)
 Yang Xiuping (2005–01 – 2007–12)
 Tong Mingtao (2008–01 – 2011–12)
 Liu Zengwen (2012–01 – 2015–03)
 Wei Ruixing (2015–04 – 2018–01)
 Shen Zhifei () (2018–02 – 2021–08, atšauktas po diplomatinių santykių statuso sumažinimo)
 Qu Baihua (reikalų patikėtinis, 2021–08 – 2023–08)
 Huang Xuehu (reikalų patikėtinis, nuo 2023 m. rugsėjo mėn.)

 Šaltiniai 

 Literatūra 


 Taip pat skaitykite 
Lietuvos–Taivano santykiai