Albertas Storostas

Albertas Storostas arba Albertas Storosta,  (1878 m. gegužės 1 d. Naujakiemyje (Pilkalnio apskritis Prūsijos karalystėje) – 1905 m. vasario 15 d. Įsrutyje)Birutė Žemaitaitytė ir Algirdas Žemaitaitis. Mažosios ir Didžiosios Lietuvos evangelikų liuteronų lietuvių raštijos veikėjų ir kiti jubiliejai 2013 m. Gegužė // Voruta, 2013 m. gegužės 11 d., Nr. 10 (774) – Mažosios Lietuvos muzikas, pirmasis lietuvninkų kompozitorius.

 Biografija 
Gimė iškilioje mokytojo Anskio Storosto ir Marijos Ašmonaitės šeimoje. Kartu su Albertu augo: Jonas (1867–1945), Vilhelmas (1868–1953), Frydrichas (1869–1957), Marija (1871–1950), Jurgis (1872–1937), Gotfrydas (1873–1873), Magdalena (1873–1950), Hermanas (1876–1916) ir Christianas (1880–1881). Jurgis tapo žinomu istoriku, o kitas brolis – Vilhelmas (Vydūnas) – garsiu filosofu ir rašytoju. Užaugusios seserys pasuko amatininkių keliu ir gamino skrybėlaites, o likusieji broliai dirbo mokytojais: Jonas – Spartesniojoje mokykloje Klaipėdoje, Frydrichas – Tilžėje, Hermanas – Berlyne.Dr. Vaclovas Bagdonavičius. Genealoginės Vydūno ištakos // Vydūno draugija

Albertas Storostas lankė tėvo vadovaujamą pradinę mokyklą Naujakiemyje, nuo mažens skambino fortepijonu, griežė smuiku ir vargonavo. 1898 m. baigęs Ragainės mokytojų seminariją dirbo vargonininku Valtarkiemyje ir Stolbeikiuose. Privačiai paruoštas Tilžės Karališkosios muzikos mokyklos direktoriaus P. W. Wolffo, 1901–1902 m. studijavo Berlyno Karališkajame akademinės bažnytinės muzikos institute. Profesorius R. Radecke dėstė harmoniją ir vargonus, prof. T. Krause – dainavimą ir bažnytinį giedojimą, prof. H. Schroederis – partitūrų skaitymą ir kamerinį ansamblį. Po baigimo įgijo muzikos ir dainavimo mokytojo bei vargonininko kvalifikaciją.

Mirė jaunas, būdamas vos dvidešimt šešerių metų.

 Kūryba 
Per savo trumpą gyvenimą A. Storostas suspėjo sukurti nemažai originalių dainų ir giesmių: „Našlaitė“, „Lietuvos žodelis“, „Gritutė“, „Lietuvos kalba ir daina“ ir kt. Jo harmonizuotas liaudies dainas per koncertus atlikdavo Tilžės Lietuvių giedotojų draugijos choras. Be to parašė muzikinių kūrinių brolio Vydūno dramoms „Pasiilgimas veldėtojo“, „Išvaduotojas“ ir „Atbudimas“. Albertas Storostas ir Vydūnas buvo pradėję kurti operą „Gilanda“. Ji liko nepabaigta, bet išlikusi šio kūrinio chorinė daina įvardijama kaip pirmasis lietuvių operos muzikos fragmentas.

Kūryba paskelbta vienuose pirmųjų Lietuvoje chorinių dainų rinkinių: „Lietuvos Aidos“ (1904 m.) ir „Lietuvos varpeliai“ (1909 m.).

 Išnašos 

 Šaltiniai 
 Prof. Daiva Kšanienė. Albertas Storosta // mazoji-lietuva.lt 
 Daiva Kšanienė. Vydūno dainų rinkinių sukaktis // durys.diena.lt
 Daiva Kšanienė. Mažosios Lietuvos dainius // durys.diena.lt

Kategorija:Lietuvos kompozitoriai
Kategorija:Vokietijos kompozitoriai
Kategorija:Mažosios Lietuvos asmenybės