Vurenas

Vurenas (, ) – Belgijos Flandrijos regiono Limburgo provincijos komuna. Jis yra Flandrijos eksklavas, šiaurėje besiribojantis su Nyderlandais, o pietuose – su Valonijos Lježo provincija. Vurenas yra geografiškai atskirtas nuo likusios Flandrijos teritorijos, todėl laikomas Flandrijos eksklavu Belgijos teritorijoje.

 Geografija 

Vurenas yra viena iš Tongereno apskrities (Arrondissement Tongeren) komunų. Užima 50,63 km² plotą, turi 4,1 tūkst. gyventojų (2017). Vurenas savo pavadinimą kildina nuo Maso upės dešiniojo intako Vuro (Voer), pratekančio per komuną.

Vurene yra 6 kaimai:
 ‘s-Gravenvurenas () – didžiausia ir svarbiausia gyvenvietė (1,4 tūkst. gyv.)
 Sint-Pieters-Voeren ()
 Sint-Martens-Voeren ()
 Moelingen ()
 Teuven 
 Remersdaal (, val. Rèbiévå)
miniatiūra|220px|left|Vorenas atskirtas nuo Limburgo provincijos

 Kalbinė padėtis 

Apie 25 % komunos gyventojų sudaro užsienio piliečiai, visų pirma – olandai, per paskutinius 20 metų persikėlę į aukštesnes teritorijas. Oficialiai Vurenas laikomas flamandišku, tačiau kalbinių lengvatų turi didelė prancūziškai kalbančių žmonių bendruomenė. Dauguma vietos gyventojų vartoja limburgiečių kalbą, giminingą olandų bei vokiečių kalboms. Taip pat čia įprastos olandų ir prancūzų kalbos.

Remiantis 1947 m. gyventojų surašymo rezultatais, su kuriais nesutiko flamandų politikai, paaiškėjo, kad daugelyje gyvenviečių vyravo frankofonai. Regionas tapo oficialiai prancūziškai kalbančiu ir 1954 m. perduotas prancūziškajai Lježo provincijai. Tačiau 1963 m. jis perduotas valdyti flamandų Limburgui, nors nėra bendros sienos su Vurenu (pietuose jis ribojasi su Lježo provincija, šiaurėje su Nyderlandais). Savo ruožtu Valonija gavo Comin-Varneton komuną, kuri taip pat neturi bendros sienos (nuo šiaurės šis anklavas yra supamas Flandrijos, pietuose - Prancūzijos) ir kuriame buvo suteikta kalbos lengvatų flamandams. 

Vureno atidavimas Flandrijai sukėlė didžiulius protestus tarp vietinių frankofonų, kurie tęsiasi iki šiol. Po tam tikrų nuolaidų devintajame dešimtmetyje Flandrijos vyriausybė vėl pradėjo griežtą regiono olandizaciją, kurią skatino didelė olandų imigracija į aukščiau plytinčias ir pigesnes Vureno žemes. 1995 m. vėl buvo panaikintos frankofonų (apie 40% dabartinių gyventojų) teisės į prancūziškai kalbančių institucijų kūrimą. 2008 m. visi prancūziški vietovardžiai prarado oficialų statusą. Prancūzakalbis jaunimas atsakydamas pradėjo aerozoliniais dažais gadinti olandiškų pavadinimų lenteles.

 Etninė sudėtis 

Etninė sudėtis Belgijoje yra komplikuota, todėl sunku teisingai nurodyti gyventojų skaičių pagal kalbinę priklausomybę. Dėl šios priežasties po 1947 m. regionuose atliekant gyventojų surašymus, neberenkami duomenys apie vartojamas kalbas.

Gyventojų skaičius Vureno gyvenvietėse pagal vartojamas kalbas
1930 m.1947 m.Olandų k.Prancūzų k.Olandų k.Prancūzų k. Moelingen46972.8%17727.2%18243.7%48756.3% 's Gravenvoeren92275.0%30725.0%52143.7%67256.3% Sint-Martens-Voeren80590.1%889.9%48058.0%34842.0% Sint-Pieters-Voeren24986.8%3813.2%16349.8%16450.2% Teuven53890.9%549.1%28346.6%32453.4% Remersdaal31675.6%10224.4%9223.8%29476.2% Viso3,29981.2%76618.8%1,72142.9%2,28957.1%

 Galerija 

 Nuorodos 

 Oficiali svetainė  (olandų, prancūzų k.)

Kategorija:Belgijos administraciniai vienetai
Kategorija:Belgijos eksklavai