Mosėdžio I akmuo su dubeniu

Mosėdžio (Šerkšnių) akmuo su plokščiadugniu dubeniu (saugotinas objektas) – mitologinis akmuo pietvakarinėje Skuodo rajono savivaldybės teritorijos dalyje, Mosėdyje, Bartuvos dešiniajame krante, Respublikinio V. Into akmenų muziejaus ir Salantų regioninio parko teritorijoje.

 Apibūdinimas 
Akmuo pilkas, apysmulkio grūdėtumo granito, apskritas, 1,33–1,42 cm skersmens ir 74–80 cm aukščio. Virš žemės kyšo 43–52 cm aukščio dalis.Julius Kanarskas. Salantų regioninio parko kultūros paveldo objektų stebėsenos 2017 metais ataskaita. – Salantai, 2017 12 18. – L. 22, eil. Nr. 44 Šonų viršutinė, iki 30–35 cm pločio dalis šiurkščiai aptašyta, o apatinė šonų dalis ir akmens apačia nelygi, vietomis grubiai apskaldyta.

Viršutinė plokštuma 1,25–1,33 cm skersmens, lygiu, nutašytu paviršiumi, ties kurio viduriu iškaltas apskritas 4–6 cm gylio dubuo plokščiu dugnu ir nuožulniomis sienelėmis. Dubens skersmuo viršuje 48–49 cm, o ties dugnu – 45 cm.

20 m į pietryčius stovi paminklas Kardo rinktinės partizanams, o 35 m į pietvakarius stūkso Mosėdžio II akmuo su dubeniu.

 Istorija 
1969 m. akmenį rado Vaclovas Intas. Jis buvo Šerkšniuose, Bartuvos kairiajame krante, 65 m į pietus nuo upės, atšlaitėje priešais J. Rumbučio sodybą. Aptiktas gulintis ant šono, dubeniu atsuktas į pietvakarius. 1971 m. perkeltas į Mosėdžio akmenų muziejų.

 Tyrinėjimai 
1971 m. aplinką tyrinėjo Lietuvos istorijos instituto archeologas Vytautas Urbanavičius. 50 m į rytus nuo akmens buvo aptikta apie 1 m skersmens ir 80 cm gylio ugniavietės duobė su 5 cm storio degėsių ir anglių sluoksnį. Virš laužavietės rasta daug pilko granito nuoskalų.Vytautas Urbanavičius. Senovės lietuvių spėjamų kulto vietų kasinėjimai. – Lietuvos istorijos instituto rankraštynas. – F. 1. – B. 351. – L. 23-24

Manoma, kad šioje vietoje buvusi pagoniška šventykla, kurioje šalia židinio stovėjęs aukuras (akmuo su dubeniu). Šventyklą naikinant, apeiginis akmuo buvęs nuridentas į nuošalesnę vietą ir įverstas šonu į duobę.

Į pietus-pietryčius nuo akmens buvo išlikę akmenų krūsnių, ženklinančių ankstyvosios žemdirbystės laukus.

Senovės kulto vieta, kurioje yra akmuo, datuojama I tūkstantmečio antrąja puse – XV-XVI a.

 Šaltiniai 

 Ignas Jablonskis. Dar apie dubenėtuosius akmenis Kretingos ir Skuodo rajonuose. – Kraštotyra. – Vilnius, 1971. – P. 130-131
 Rimantas Matulis. Istoriniai akmenys. – Vilnius, 1990. – P. 79, eil. Nr. 244
 Vytautas Urbanavičius. Mitologinių akmenų aplinkos tyrinėjimai 1970-1971 m. – Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1970-1971 metais. – Vilnius, 1972. – P. 79
 Vykintas Vaitkevičius. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija. – Vilnius, 1998. – P. 144-145

 Nuorodos 
 Mitologinių akmenų aplinkos tyrinėjimai 1970-1971 m.

Kategorija:Lietuvos mitologiniai akmenys
Kategorija:Skuodo rajono paveldas
Kategorija:Salantų regioninio parko paveldas
Kategorija:Mosėdis